title: Padomes Lēmums (ES) 2019/614 (2019. gada 9. aprīlis) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta, Šķīrējtiesas reglamenta, Šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa un mediācijas procedūras kārtības pieņemšanu

text:
                  16.4.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 105/11

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/614
         (2019. gada 9. aprīlis)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta, Šķīrējtiesas reglamenta, Šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa un mediācijas procedūras kārtības pieņemšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     2018. gada 20. decembrī Savienības vārdā tika apstiprināts Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu (1) (“nolīgums”), un 2019. gada 1. februārī tas stājās spēkā.

                     (2)

                     Ar nolīgumu ir izveidota Apvienotā komiteja, lai nodrošinātu nolīguma pareizu un efektīvu darbību, un paredzēts, ka Apvienotajai komitejai jāpieņem savs reglaments, Šķīrējtiesas reglaments, Šķīrējtiesnešu rīcības kodekss un mediācijas procedūras kārtība.

                     (3)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, jo paredzētais Apvienotās komitejas lēmums Savienībai būs saistošs.

                     (4)

                     Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotās komitejas, kura izveidota saskaņā ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, pirmajā sanāksmē attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta, Šķīrējtiesas reglamenta, Šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa un mediācijas procedūras kārtības pieņemšanu, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, ieskaitot tā pielikumus, kas pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā..

            Luksemburgā, 2019. gada 9. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. CIAMBA

            (1)  OV L 330, 27.12.2018., 3. lpp.

            PROJEKTS
            APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2019 SASKAŅĀ AR EKONOMISKO PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN JAPĀNU
            (…)
            par Apvienotās komitejas reglamenta, Šķīrējtiesas reglamenta, mediācijas procedūras un Šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu
            APVIENOTĀ KOMITEJA,
            ņemot vērā 2018. gada 17. jūlijā Tokijā parakstīto Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu un jo īpaši tā 21.6. panta 2. punktu, 21.30. pantu un 22.1. panta 1., 2. un 4. punktu,
            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

                        1.

                        Apvienotās komitejas reglaments ir noteikts I pielikumā.

                        2.

                        Šķīrējtiesas reglaments ir noteikts II pielikumā.

                        3.

                        Mediācijas procedūra ir noteikta III pielikumā.

                        4.

                        Šķīrējtiesnešu rīcības kodekss ir noteikts IV pielikumā.

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
               [Vieta] …, [datums] …

                     Apvienotās komitejas vārdā

                     Japānas ārlietu ministrs

                     ES pārstāvis

            I PIELIKUMS

               APVIENOTĀS KOMITEJAS REGLAMENTS, KAS PIEŅEMTS SASKAŅĀ AR EKONOMISKO PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN JAPĀNU

               1. pants
               Sastāvs un priekšsēdētāji

                  1.   Apvienotā komiteja, kas izveidota ar 22.1. panta pirmo daļu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un Japānu (turpmāk – “Nolīgums”), pilda savus Nolīguma 22.1. pantā paredzētos pienākumus un uzņemas atbildību par Nolīguma vispārējo īstenošanu un darbību.

                  2.   Apvienotā komiteja sastāv no Eiropas Savienības un Japānas pārstāvjiem, un saskaņā ar Nolīguma 22.1. panta 3. punktu tās līdzpriekšsēdētāji ir Eiropas Komisijas loceklis, kurš atbild par tirdzniecību, un Japānas ārlietu ministrs.

                  3.   Līdzpriekšsēdētājus var pārstāvēt viņu attiecīgi deleģētas personas, kā paredzēts Nolīguma 22.1. panta 3. punktā. Ja tālāk šajā reglamentā minēti Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji, ar to saprotamas arī viņu deleģētās personas.

                  4.   Līdzpriekšsēdētājus var pavadīt ierēdņi. Pirms sanāksmes ar kontaktpunktu starpniecību notiek to ierēdņu sarakstu apmaiņa, kuri no katras Puses piedalās sanāksmē.

                  5.   Līdzpriekšsēdētāji, savstarpēji vienojoties, var nolemt pieaicināt novērotājus vai neatkarīgus ekspertus uz ad hoc pamata.

               2. pants
               Kontaktpunkti

                  1.   Kontaktpunkti, kas norīkoti, ievērojot Nolīguma 22.6. panta 1. punktu (turpmāk – “kontaktpunkti”), koordinē Apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošanu un organizēšanu.

                  2.   Visa ar Apvienotās komitejas darbu un sanāksmēm saistītā sarakste un saziņa starp Pusēm notiek ar kontaktpunktu starpniecību saskaņā ar Nolīguma 22.6. panta 2. punkta c) apakšpunktu.

                  3.   Kontaktpunkti ir atbildīgi par apvienotās komitejas provizoriskās darba kārtības, lēmumu projektu un ieteikumu projektu sagatavošanas koordinēšanu, kā arī par sarakstes un saziņas koordinēšanu starp Apvienoto komiteju un specializētajām komitejām, darba grupām un citām ar šo Nolīgumu izveidotajām struktūrām.

               3. pants
               Darba kārtība

                  1.   Kontaktpunkti kopīgi sagatavo katras sanāksmes provizorisku darba kārtība un kopā ar attiecīgajiem dokumentiem nosūta to Apvienotās komitejas dalībniekiem ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes dienas.

                  2.   Ne vēlāk kā 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes dienas jebkura Puse var ierosināt darba kārtības punktus.

                  3.   Puses, savstarpēji vienojoties, atbilstoši konkrētās lietas prasībām var saīsināt 1. un 2. punktā minētos termiņus.

                  4.   Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem galīgo darba kārtību. Ja Puses tā nolemj, darba kārtībā var iekļaut arī provizoriskajā darba kārtībā neiekļautus punktus.

               4. pants
               Darba valoda
               Ja vien Puses nenolemj citādi, visa sarakste un saziņa starp Pusēm par Apvienotās komitejas darbu, kā arī lēmumu un ieteikumu sagatavošana un apspriešana notiek angļu valodā.

               5. pants
               Lēmumi un ieteikumi

                  1.   Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus saskaņā ar Nolīguma 22.2. pantu pieņem vienprātīgi. Tos var pieņemt rakstiskā procedūrā Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāju notu apmaiņas ceļā.

                  2.   Visiem Apvienotās komitejas lēmumiem un ieteikumiem norāda kārtas numuru, pieņemšanas datumu un nosaukumu, kas attiecas uz to priekšmetu.

               6. pants
               Kopīgais protokols

                  1.   Kopīgā protokola projektā parasti iekļauj galīgo darba kārtību un katra darba kārtības punkta apspriežu kopsavilkumu.

                  2.   Kontaktpunkti iespējami drīz, bet ne vēlāk kā 60 dienu laikā no sanāksmes dienas sagatavo katras sanāksmes kopīgo protokolu.

                  3.   Ja vien vienprātīgi nav nolemts citādi, tad, tiklīdz iespējams, bet ne vēlāk kā 70 dienu laikā no sanāksmes dienas Puses rakstiski apstiprina protokola projektu. Pēc apstiprināšanas kontaktpunkti paraksta divus protokola eksemplārus, un katra Puse saņem vienu šo dokumentu oriģinālu. Puses var nolemt, ka šī prasība tiek izpildīta arī ar elektronisku versiju parakstīšanu un apmaiņu.

               7. pants
               Atklātums un konfidencialitāte

                  1.   Ja vien Nolīgumā nav noteikts citādi vai Puses nenolemj citādi, Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas.

                  2.   Ja kāda Puse Apvienotajai komitejai, jebkurai specializētajai komitejai, darba grupai vai citai ar Nolīgumu izveidotai struktūrai iesniedz informāciju, kura saskaņā ar tās normatīvajiem aktiem uzskatāma par konfidenciālu vai aizsargātu pret izpaušanu, tad otra Nolīguma Puse rīkojas ar šo informāciju kā ar konfidenciālu informāciju, kā paredzēts Nolīguma 1.6 pantā.

                  3.   Katra Puse pirms Apvienotās komitejas sanāksmes, piemērojot 2. punktu, jebkādā atbilstošā saziņas līdzeklī var publiskot galīgo darba kārtību, ko pirms Apvienotās komitejas sanāksmes pieņēmušas Puses, un apstiprināto kopīgo protokolu, kas sagatavots saskaņā ar 6. pantu. Katra puse nodrošinās, ka tiek publiskoti Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi, ieteikumi un skaidrojumi.

               8. pants
               Izmaksas
               Katra Puse sedz visas izmaksas, kas tai radušās saistībā ar Apvienotās komitejas sanāksmēm. Izmaksas, kas saistītas ar sanāksmju organizēšanu, sedz Puse, kas rīko sanāksmi. Ja sanāksme notiek ārpus Eiropas Savienības vai Japānas, Puses, savstarpēji vienojoties, lemj par sanāksmes organizēšanas izmaksu segšanu.

            II PIELIKUMS

               ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS

            Šķīrējtiesas procedūrām, uz kurām attiecas Nolīguma 21. nodaļas (Domstarpību izšķiršana) C iedaļa, piemēro šādus noteikumus.
            I.   Definīcijas

                        1.

                        Šajā reglamentā:

                                    a)

                                    šķīrējtiesneša “administratīvais personāls” ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā, izņemot palīgus;

                                    b)

                                    “konsultants” ir persona, kuru Puse ir nolīgusi, lai saņemtu konsultācijas vai palīdzību šķīrējtiesas procedūrai, un kura nav šīs Puses pārstāvis;

                                    c)

                                    “Nolīgums” ir Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu;

                                    d)

                                    “šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas loceklis;

                                    e)

                                    “palīgs” ir persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša iecelšanas noteikumiem veic izpēti vai palīdz šim šķīrējtiesnesim;

                                    f)

                                    “rīcības kodekss” ir Šķīrējtiesnešu ētikas (rīcības) kodekss, kas minēts Nolīguma 21.30. pantā;

                                    g)

                                    “prasītāja Puse” ir Puse, kas pieprasa izveidot šķīrējtiesu saskaņā ar Nolīguma 21.7. pantu;

                                    h)

                                    “dienas” ir kalendārās dienas;

                                    i)

                                    “šķīrējtiesa” ir šķīrējtiesa, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 21.7. pantu;

                                    j)

                                    “atbildētāja Puse” ir Puse, pret kuru vēršas šķīrējtiesā saskaņā ar Nolīguma 21.7. pantu;

                                    k)

                                    “process” ir šķīrējtiesas process un

                                    l)

                                    Puses “pārstāvis” ir Puses valdības departamenta, aģentūras vai kāda cita publiskā sektora subjekta ierēdnis vai kāda cita persona un citi darbinieki, ko Puse norīko par savu pārstāvi šķīrējtiesas procesā.

                  II.   Šķīrējtiesnešu iecelšana

                        2.

                        Birojs, ko izraugās prasītāja Puse saskaņā ar Nolīguma 21.25. panta 1. punktu, ir atbildīgs par Nolīguma 21.8. panta 3., 4. un 5. punktā minētās izlozes organizēšanu un laikus informē Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētājus par izlozes dienu, laiku un vietu. Izlozē var būt klāt atbildētājas Puses līdzpriekšsēdētājs vai viņu var pārstāvēt cita persona. Var būt klāt arī abu Pušu pārstāvji. Katrā ziņā izloze norisinās, klātesot Pusei vai Pusēm, kas ir ieradušās.

                        3.

                        Katru personu, kas iecelta par šķīrējtiesnesi saskaņā ar Nolīguma 21.8. pantu, Puses rakstiski informē par iecelšanu. Katra šāda persona piecu dienu laikā no dienas, kad viņa informēta par iecelšanu, apliecina abām Pusēm savu pieejamību.

                  III.   Organizatoriskā sanāksme

                        4.

                        Ja vien Puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesu septiņu dienu laikā no šķīrējtiesas izveidošanas dienas, lai noteiktu jautājumus, ko Puses vai šķīrējtiesa uzskata par atbilstošiem, ieskaitot:

                                    a)

                                    šķīrējtiesnešu atalgojumu un tiem atmaksājamas izmaksas, kas atbilst PTO standartiem un kritērijiem;

                                    b)

                                    palīgiem maksājamo atalgojumu. Ja vien Puses nevienojas citādi, katra šķīrējtiesneša palīga vai palīgu atalgojuma kopsumma nepārsniedz 50 % no šā šķīrējtiesneša atalgojuma; un

                                    c)

                                    procesa grafiku, ko nosaka atbilstoši atbildētājas Puses laika zonai.

                              Šajā sanāksmē personīgi, pa telefonu vai ar videokonferences starpniecību drīkst piedalīties tikai šķīrējtiesneši un Pušu pārstāvji, kas ir valdības departamenta, aģentūras vai kāda cita publiskā sektora subjekta ierēdņi vai citas personas.

                  IV.   Paziņojumi

                        5.

                        Jebkuru pieprasījumu, paziņojumu, rakstiski sniegtus materiālus vai citu dokumentu, ko nosūta:

                                    a)

                                    šķīrējtiesa, vienlaikus nosūta abām Pusēm;

                                    b)

                                    Puse šķīrējtiesai, kopijas veidā vienlaikus nosūta otrai Pusei; un

                                    c)

                                    Puse otrai Pusei, kopijas veidā vienlaikus pēc vajadzības nosūta šķīrējtiesai.

                              Attiecīgā gadījumā visus šajā punktā minētos paziņojumus kopijas veidā vienlaikus nosūta arī Nolīguma 21.25. panta 2. punktā minētajai ārējai organizācijai.

                        6.

                        Nosūtot ikvienu 5. punktā minēto paziņojumu Pusei, to adresē birojam, ko Puse izraudzījusies saskaņā ar Nolīguma 21.25. panta 1. punktu.

                        7.

                        Visus 5. punktā minētos paziņojumus nosūta, izmantojot e-pastu vai attiecīgā gadījumā citus telesakaru līdzekļus, kas reģistrē nosūtīšanu. Ja vien netiek pierādīts kas cits, šāds paziņojums ir uzskatāms par saņemtu tā nosūtīšanas dienā.

                        8.

                        Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiski sniegtos materiālos vai citos dokumentos, kas attiecas uz šķīrējtiesas procesu, var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas.

                        9.

                        Ja dokumenta nosūtīšanas pēdējā diena ir Japānas vai Eiropas Savienības oficiālā brīvdiena vai jebkura cita diena, kad Pušu valdības biroji ir oficiāli vai nepārvaramas varas dēļ slēgti, dokumentu uzskata par saņemtu nākamajā darba dienā. Šā panta 4. punktā minētajā organizatoriskajā sanāksmē katra Puse iesniedz sarakstu, kurā uzskaitītas tās oficiālās svētku dienas un visas pārējās dienas, kad tās biroji ir oficiāli slēgti. Šķīrējtiesas procedūras laikā katra Puse atjaunina sarakstu.

                  V.   Rakstiski sniegti materiāli

                        10.

                        Prasītāja Puse savus rakstiski sniegtos materiālus iesniedz 20 dienu laikā no šķīrējtiesas izveidošanas dienas. Atbildētāja Puse savu rakstisko atbildi iesniedz ne vēlāk kā 20 dienu laikā no prasītājas Puses rakstiski sniegto materiālu saņemšanas.

                  VI.   Šķīrējtiesas darbība

                        11.

                        Visas šķīrējtiesas sēdes vada šķīrējtiesas priekšsēdētājs. Šķīrējtiesa drīkst deleģēt priekšsēdētājam pilnvaras pieņemt administratīvus un procedūras lēmumus.

                        12.

                        Ja vien Nolīguma 21. nodaļā vai šajā reglamentā nav noteikts citādi, šķīrējtiesas kolēģija savu darbību var veikt ar jebkādiem līdzekļiem, ieskaitot telefonu, faksa sūtījumus vai datorsakarus.

                        13.

                        Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas Nolīguma 21. nodaļa, šis reglaments vai Nolīguma 21.30. pantā minētais Šķīrējtiesnešu rīcības kodekss, tad šķīrējtiesa pēc apspriešanās ar Pusēm var pieņemt atbilstošu procedūru, kura ir saderīga ar minētajiem noteikumiem.

                        14.

                        Šķīrējtiesa var grozīt jebkuru laikposmu, izņemot Nolīguma 21. nodaļā noteikto laikposmu, un pēc apspriešanās ar Pusēm var veikt jebkuru citu procedūras vai administratīvu pielāgojumu. Kad šķīrējtiesa apspriežas ar Pusēm, tā rakstiski informē Puses par ierosinātajiem grozījumiem vai pielāgojumiem un to pamatojumu.

                  VII.   Sēdes

                        15.

                        Pamatojoties uz laika grafiku, kas noteikts saskaņā ar 4. punktu, pēc apspriešanās ar Pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem, šķīrējtiesas priekšsēdētājs nosaka sēdes dienu un laiku.

                        16.

                        Ja vien Puses nevienojas citādi, Puse, kurā notiek sēde saskaņā ar Nolīguma 21.15. panta 2. punktu:

                                    a)

                                    nosaka sēdes norises vietu un informē par to šķīrējtiesas priekšsēdētāju un

                                    b)

                                    ir atbildīga par sēdes loģistisko administrēšanu.

                        17.

                        Ja vien Puses nevienojas citādi un neskarot 46. punktu, Puses kopīgi sedz izmaksas, kas radušās sēdes loģistiskajā administrēšanā.

                        18.

                        Šķīrējtiesas priekšsēdētājs Pusēm un attiecīgā gadījumā Nolīguma 21.25. panta 2. punktā minētajai ārējai organizācijai savlaicīgi rakstiski paziņo sēdes datumu, laiku un vietu. Puse, kurā notiek sēde, vai attiecīgā gadījumā Nolīguma 21.25. panta 2. punktā minētā ārējā organizācija šo informāciju dara publiski pieejamu, ja vien sēde nav slēgta.

                        19.

                        Parasti vajadzētu būt tikai vienai sēdei. Ja domstarpības ir saistītas ar ārkārtīgi sarežģītiem jautājumiem, tad šķīrējtiesa pēc savas iniciatīvas vai pēc jebkuras Puses pieprasījuma, apspriedusies ar Pusēm, var rīkot papildu tiesas sēdes. Attiecībā uz katru papildu sēdi 15.–18. punktu piemēro mutatis mutandis.

                        20.

                        Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku.

                        21.

                        Neatkarīgi no tā, vai sēde ir atklāta vai slēgta, tajā var piedalīties šādas personas:

                                    a)

                                    Pušu pārstāvji;

                                    b)

                                    konsultanti;

                                    c)

                                    palīgi un administratīvais personāls;

                                    d)

                                    šķīrējtiesas tulki, tulkotāji un referenti un

                                    e)

                                    eksperti, par kuriem nolēmusi šķīrējtiesa, ievērojot Nolīguma 21.17. panta 2. punktu.

                        22.

                        Katra Puse ne vēlāk kā piecas dienas pirms sēdes dienas iesniedz šķīrējtiesai to personu sarakstu, kuras sēdē attiecīgās Puses vārdā mutvārdos sniegs argumentu un citas informācijas izklāstu, un to citu pārstāvju un konsultantu sarakstu, kuri piedalīsies tiesas sēdē.

                        23.

                        Šķīrējtiesas sēdes norise, kurā prasītājam un atbildētājam nodrošina vienādu laiku gan debašu, gan repliku sadaļā, ir šāda.

                                       Debates:

                                                a)

                                                prasītājas Puses paskaidrojumi un

                                                b)

                                                atbildētājas Puses paskaidrojumi.

                                       Replikas:

                                                a)

                                                prasītājas Puses replika un

                                                b)

                                                atbildētājas Puses replika.

                        24.

                        Sēdē šķīrējtiesa jebkurā laikā jebkurai Pusei var uzdot jautājumus.

                        25.

                        Šķīrējtiesa organizē sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu Pusēm pēc iespējas īsā laikā pēc sēdes. Puses var iesniegt savas piezīmes par protokolu, un šķīrējtiesa tās var ņemt vērā.

                        26.

                        Katra Puse 10 dienu laikā no sēdes dienas var iesniegt papildu rakstiski sniegtus materiālus par jebkuru sēdes laikā radušos jautājumu.

                  VIII.   Apspriedes

                        27.

                        Šķīrējtiesas apspriedēs var piedalīties tikai šķīrējtiesneši. Neatkarīgi no iepriekšējā teikuma šķīrējtiesa var ļaut palīgiem būt klāt tās apspriedēs.

                  IX.   Rakstiski jautājumi

                        28.

                        Šķīrējtiesa jebkurā procesa posmā var rakstiski iesniegt jautājumus vienai vai abām Pusēm. Visu vienai Pusei iesniegto jautājumu kopiju sniedz otrai Pusei.

                        29.

                        Katra Puse iesniedz otrai Pusei savu uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopiju. Pusei tiek dota iespēja sniegt rakstiskas piezīmes par otras Puses atbildi piecu dienu laikā no kopijas saņemšanas dienas.

                  X.   Šķīrējtiesnešu aizstāšana

                        30.

                        Lai saskaņā ar Nolīguma 21.11. pantu aizstātu šķīrējtiesnesi, mutatis mutandis piemēro 21.8. pantu.

                        31.

                        Ja Puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neatbilst rīcības kodeksa prasībām un šā iemesla dēļ viņš būtu jāaizstāj, tā par to paziņo otrai Pusei 15 dienu laikā no dienas, kad tā ieguvusi pietiekamus pierādījumus par to, ka šķīrējtiesnesis neatbilst rīcības kodeksa prasībām.

                        32.

                        Ja Puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis, izņemot priekšsēdētāju, neatbilst rīcības kodeksa prasībām, Puses apspriežas un, ja par to vienojas, saskaņā ar 30. punktu izvēlas jaunu šķīrējtiesnesi.
                        Ja Puses nevienojas par šķīrējtiesneša aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs.
                        Ja, ievērojot šo pieprasījumu, priekšsēdētājs konstatē, ka šķīrējtiesnesis neatbilst rīcības kodeksa prasībām, tad saskaņā ar 30. punktu izvēlas jaunu šķīrējtiesnesi.

                        33.

                        Ja Puse uzskata, ka šķīrējtiesas priekšsēdētājs neatbilst rīcības kodeksa prasībām, Puses apspriežas un, ja par to vienojas, saskaņā ar 30. punktu izvēlas jaunu priekšsēdētāju.
                        Ja Puses nevienojas par priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, tad jebkura Puse var pieprasīt, lai jautājums tiktu nodots izskatīšanai abiem pārējiem šķīrējtiesnešiem. Šķīrējtiesneši ne vēlāk kā 10 dienas no pieprasījuma iesniegšanas dienas nolemj, vai ir nepieciešams aizstāt šķīrējtiesas priekšsēdētāju. Šķīrējtiesnešu lēmums par nepieciešamību aizstāt priekšsēdētāju ir galīgs.
                        Ja šķīrējtiesneši nolemj, ka priekšsēdētājs neatbilst rīcības kodeksa prasībām, tad saskaņā ar 30. punktu izvēlas jaunu priekšsēdētāju.

                        34.

                        Šķīrējtiesas process tiek apturēts uz laikposmu, kāds vajadzīgs, lai veiktu reglamenta 30.–33. punktā paredzētās procedūras.

                  XI.   Konfidencialitāte

                        35.

                        Ja Puse iesniedz šķīrējtiesai tās rakstiski sniegto materiālu konfidenciālo versiju, tā pēc otras Puses pieprasījuma 20 dienu laikā no pieprasījuma dienas sniedz arī iesniegto materiālu nekonfidenciālo versiju, ko var izpaust atklātībai. Nekas šajā reglamentā neliedz Pusei izpaust atklātībai savus sniegtos materiālus, ja netiek izpausta informācija, par kuru otra Puse ir norādījusi, ka tā ir konfidenciāla. Ja kādas Puses iesniegtie materiāli un argumenti ietver konfidenciālu informāciju, šķīrējtiesas sēde ir slēgta. Ja šķīrējtiesas sēde ir slēgta, šķīrējtiesa un Puses nodrošina tās konfidencialitāti.

                  XII.
                  Ex parte saziņa

                        36.

                        Šķīrējtiesa netiekas un nesazinās ar vienu Pusi otras Puses prombūtnē.

                        37.

                        Neviens šķīrējtiesnesis neapspriež procesa priekšmetu ne ar vienu, ne ar abām Pusēm pārējo šķīrējtiesnešu prombūtnē.

                  XIII.
                  Amicus curiae iesniegumi

                        38.

                        Ja vien Puses triju dienu laikā no šķīrējtiesas izveidošanas dienas nevienojas citādi, tad šķīrējtiesa var saņemt brīvprātīgus rakstiski sniegtus materiālus no personām, kas minētas Nolīguma 21.17. panta 3. punktā un kas ir neatkarīgas no Pušu valdībām, ar nosacījumu, ka sniegtie materiāli tiek saņemti 10 dienu laikā no šķīrējtiesas izveidošanas dienas.

                        39.

                        Sniegtie materiāli ir kodolīgi un nekādā gadījumā nepārsniedz 15 lappuses ar dubulto atstatumu starp rindām, un tie tieši attiecas uz faktu vai tiesību jautājumiem, ko izskata šķīrējtiesa. Sniegtajos materiālos ir ietverts iesniedzējas personas apraksts, kas ietver:

                                    a)

                                    fiziskas personas valstspiederību un

                                    b)

                                    juridiskas personas uzņēmējdarbības veikšanas vietu, darbības veidu, juridisko statusu, vispārīgos mērķus un finansējuma avotu.

                              Sniegtajos materiālos persona norāda savas ar procesu saistītās intereses. Sniegtos materiālus sagatavo valodā, ko Puses izvēlas saskaņā ar šā reglamenta 42. un 43. punktu.

                        40.

                        Šķīrējtiesa savā ziņojumā uzskaita visus sniegtos materiālus, ko tā saņēmusi, ievērojot 38. un 39. punktu. Šķīrējtiesai nav pienākuma savā ziņojumā aplūkot sniegtajos materiālos izvirzītos argumentus. Sniegtos materiālus sniedz Pusēm piezīmju sniegšanai. Šķīrējtiesa ņem vērā Pušu piezīmes, kuras tai ir iesniegtas 10 dienu laikā.

                  XIV.   Steidzami gadījumi

                        41.

                        Steidzamos gadījumos, kas minēti Nolīguma 21. nodaļā, šķīrējtiesa pēc apspriešanās ar Pusēm pēc vajadzības pielāgo šajā reglamentā minētos termiņus. Šķīrējtiesa šos pielāgojumus paziņo Pusēm.

                  XV.   Valoda un tulkojums

                        42.

                        Nolīguma 21.5. pantā minētās apspriešanās laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 4. punktā minētajā organizatoriskajā sanāksmē Puses cenšas vienoties par kopīgu darba valodu šķīrējtiesas procesā. Ne vēlāk kā 90 dienas pēc tam, kad Apvienotā komiteja ir pieņēmusi šo reglamentu saskaņā ar Nolīguma 22.1. panta 4. punkta f) apakšpunktu, katra Puse paziņo otrai Pusei to valodu sarakstu, kurām tā dod priekšroku. Sarakstā iekļauj vismaz vienu PTO darba valodu.

                        43.

                        Ja Puses nespēj vienoties par kopīgu darba valodu, tad katra Puse iesniedz savus rakstiski sniegtos materiālus tās izvēlētajā valodā un pēc vajadzības vienlaikus sniedz tulkojumu vienā no PTO darba valodām, ko saskaņā ar 42. punktu ir paziņojusi otra Puse. Puse, kas atbild par mutiskās uzklausīšanas organizēšanu, pēc vajadzības nodrošina mutiski sniegto materiālu mutisko tulkošanu tajā pašā PTO darba valodā.

                        44.

                        Šķīrējtiesas starpposma un galīgo ziņojumu sagatavo kopējā darba valodā. Ja Puses nav vienojušās par kopēju darba valodu, tad šķīrējtiesas starpposma un galīgo ziņojumu sagatavo vienā no 43. punktā minētajām PTO darba valodām.

                        45.

                        Puse var iesniegt piezīmes par saskaņā ar šo reglamentu sagatavota dokumenta tulkojuma kvalitāti.

                        46.

                        Ja ir nepieciešams Puses raksti un mutiski sniegto materiālu tulkojums attiecīgā PTO darba valodām, šī Puse sedz ar to saistītās izmaksas.

            III PIELIKUMS

               MEDIĀCIJAS PROCEDŪRA

            I.   Mērķis

                        1.

                        Nolīguma 21.6. pantā aplūkotās mediācijas procedūras mērķis, kā tas paredzēts šajā dokumentā, ir veicināt savstarpēji saskaņota risinājuma atrašanu ar mediatora palīdzību visaptverošā un ātrā procesā.

                  II.   Definīcijas

                        2.

                        Šajā dokumentā:

                                    a)

                                    “Nolīgums” ir Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu;

                                    b)

                                    “rīcības kodekss” ir Šķīrējtiesnešu ētikas (rīcības) kodekss, kas minēts Nolīguma 21.30. pantā;

                                    c)

                                    “dienas” ir kalendārās dienas;

                                    d)

                                    “Apvienotā komiteja” ir Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 22.1. pantu;

                                    e)

                                    “pieprasījuma saņēmēja Puse” ir Puse, kurai adresēts pieprasījums iesaistīties mediācijas procedūrā, ievērojot Nolīguma 21.6. pantu;

                                    f)

                                    “pieprasījuma iesniedzēja Puse” ir Puse, kura pieprasa iesaistīties mediācijas procedūrā, ievērojot Nolīguma 21.6. pantu; un

                                    g)

                                    “reglaments” ir Šķīrējtiesnešu reglaments, kas minēts Nolīguma 21.30. pantā.

                  III.   Mediācijas procedūras sākšana

                        3.

                        Puse jebkurā laikā var pieprasīt, lai Puses iesaistītos mediācijas procedūrā. Šādu rakstisku pieprasījumu adresē otrai Pusei. Pieprasījums ir pietiekami detalizēts, lai otra Puse skaidri izprastu tās Puses bažas, kura pieprasa mediācijas procedūru. Pieprasījuma iesniedzēja Puse savā pieprasījumā apraksta attiecīgo jautājumu šādā veidā:

                                    a)

                                    norāda konkrēto pasākumu;

                                    b)

                                    norāda, kādu nelabvēlīgu ietekmi uz tirdzniecību vai ieguldījumiem Pušu starpā, pēc pieprasījuma iesniedzējas Puses uzskata, minētais pasākums rada vai radīs; un

                                    c)

                                    izskaidro cēloņsakarību starp pasākumu un negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un ieguldījumiem Pušu starpā.

                        4.

                        Parasti tiek gaidīts, ka, pirms Puse saskaņā ar 3. punktu vēršanās pie otras Puses ar rakstisku pieprasījumu, tā izmanto visus attiecīgos Nolīguma sadarbības un apspriešanās noteikumus. Lielākai noteiktībai – pirms mediācijas procedūras sākšanas nav nepieciešama apspriešanās, kas notiek atbilstoši Nolīguma 21.5. pantam.

                        5.

                        Mediācijas procedūru var sākt, tikai Pusēm savstarpēji vienojoties, lai izpētītu savstarpēji saskaņotus risinājumus un apsvērtu visus mediatora piedāvātos padomus un ierosinātos risinājumus. Pieprasījuma saņēmēja Puse atsaucīgi izskata pieprasījumu un 10 dienu laikā no saņemšanas atbild, to rakstiski pieņemot vai noraidot. Ja pieprasījuma saņēmēja Puse neatbild noteiktajā termiņā, pieprasījumu uzskata par noraidītu. Dienu, kurā pieprasījuma iesniedzēja Puse ir saņēmusi pieprasījuma saņēmējas Puses atbildi, uzskata par mediācijas procedūras sākšanas dienu.

                  IV.   Mediatora izraudzīšanās

                        6.

                        Puses cenšas vienoties par mediatoru ne vēlāk kā 15 dienu laikā no mediācijas procedūras sākšanas dienas.

                        7.

                        Ja Puses pēc vienas vai otras Puses pieprasījuma nevienojas par mediatoru 6. punktā paredzētajā termiņā, tad pieprasījuma iesniedzējas Puses Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētājs vai tā pārstāvis piecu dienu laikā no pieprasījuma dienas lozējot izraugās mediatoru no priekšsēdētāju saraksta daļas, kas sagatavota saskaņā ar Nolīguma 21.9. panta 1. punktu. Pieprasījuma kopiju nosūta otrai Pusei.

                        8.

                        Birojs, ko izraugās pieprasījuma iesniedzēja Puse saskaņā ar Nolīguma 21.25. panta 1. punktu, ir atbildīgs par izlozes organizēšanu un laikus informē Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētājus par izlozes dienu, laiku un vietu. Izlozē var būt klāt pieprasījuma saņēmējas Puses līdzpriekšsēdētājs vai viņu var pārstāvēt cita persona. Var būt klāt arī abu Pušu pārstāvji. Katrā ziņā izloze norisinās, klātesot Pusei vai Pusēm, kas ir ieradušās.

                        9.

                        Ja vien Puses nevienojas citādi, mediators nav nevienas Puses valstspiederīgais un neviena Puse viņu nenodarbina.

                        10.

                        Mediators objektīvi un pārredzami palīdz Pusēm noskaidrot attiecīgo jautājumu, ieskaitot konkrētā pasākuma iespējamo ietekmi uz tirdzniecību vai ieguldījumiem, un panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.

                        11.

                        Uz mediatoru mutatis mutandis attiecas Šķīrējtiesnešu rīcības kodekss, ko, ievērojot Nolīguma 21.30. pantu, pieņēmusi Apvienotā komiteja.

                  V.   Mediācijas procedūras noteikumi

                        12.

                        Pieprasījuma iesniedzēja Puse 10 dienu laikā no dienas, kad saskaņā ar 6. punktu panākta vienošanās par mediatoru vai saskaņā ar 7. punktu izraudzīts mediators, mediatoram un pieprasījuma saņēmējai Pusei iesniedz detalizētu attiecīgā jautājuma aprakstu, ieskaitot to, kā konkrētais pasākums tiek vai tiktu piemērots un kā tas ietekmē tirdzniecību vai ieguldījumus. Pieprasījuma saņēmēja Puse 20 dienu laikā no šā apraksta saņemšanas dienas var rakstiski sniegt piezīmes par to. Ikviena Puse savā sagatavotajā aprakstā vai piezīmēs var iekļaut jebkādu informāciju, ko tā uzskata par atbilstīgu.

                        13.

                        Mediators var lemt par atbilstošāko veidu, kā noskaidrot attiecīgo jautājumu, ieskaitot konkrētā pasākuma iespējamo ietekmi uz tirdzniecību vai ieguldījumiem. Mediators jo īpaši var organizēt Pušu sanāksmes, apspriesties ar Pusēm kopā vai ar katru atsevišķi un sniegt papildu atbalstu, ko lūdz Puses. Apspriedies ar Pusēm, mediators var arī vērsties pēc palīdzības pie attiecīgiem ekspertiem un ieinteresētajām personām vai apspriesties ar tiem.

                        14.

                        Mediators cenšas Pusēm sniegt padomus un piedāvāt apsvēršanai risinājumu. Puses var pieņemt vai noraidīt ierosināto risinājumu vai vienoties par citu risinājumu. Mediators nesniedz padomus vai piezīmes par konkrētā pasākuma saderību ar Nolīgumu.

                        15.

                        Ja vien Puses nevienojas citādi, procedūra notiek pieprasījuma saņēmējā Pusē.

                        16.

                        Puses cenšas panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu 60 dienu laikā no dienas, kad saskaņā ar 6. punktu panākta vienošanās par mediatoru vai saskaņā ar 7. punktu izraudzīts mediators. Ja Puse to pieprasa, savstarpēji saskaņoto risinājumu pieņem ar Apvienotās komitejas lēmumu. Ja vien Puses nevienojas citādi, savstarpēji saskaņotos risinājumus dara publiski pieejamus. Tomēr publiskotajā versijā nedrīkst iekļaut informāciju, par kuru kāda Puse ir norādījusi, ka tā ir konfidenciāla. Kamēr nav panākts galīgais savstarpēji saskaņotais risinājums, Puses var apsvērt iespējamos pagaidu risinājumus.

                        17.

                        Pēc jebkuras Puses pieprasījuma mediators Pusēm sagatavo rakstisku faktu izklāsta projektu, īsi aprakstot:

                                    a)

                                    attiecīgo jautājumu, ieskaitot konkrētā pasākuma iespējamo ietekmi uz tirdzniecību vai ieguldījumiem;

                                    b)

                                    ievērotās procedūras;

                                    c)

                                    attiecīgā gadījumā Pušu, ekspertu un ieinteresēto personu paustos viedokļus un

                                    d)

                                    attiecīgā gadījumā visus savstarpēji saskaņotos risinājumus un pagaidu risinājumus,

                              un sniedz to 15 dienu laikā no šā izklāsta pieprasījuma.
                        Puses 15 dienu laikā no dienas, kad sniegts faktu izklāsta projekts, var sniegt piezīmes par to. Izskatījis Pušu iesniegtās piezīmes, mediators 30 dienu laikā no faktu izklāsta projekta sniegšanas rakstiski iesniedz Pusēm galīgo faktu izklāstu. Faktu izklāstā mediators neinterpretē Nolīgumu.

                        18.

                        Mediācijas procedūru izbeidz:

                                    a)

                                    Pusēm pieņemot savstarpēji saskaņotu risinājumu — tā pieņemšanas dienā;

                                    b)

                                    ar rakstisku paziņojumu, ka turpmāka mediācija ir veltīga, ko mediators sagatavo pēc apspriešanās ar Pusēm – paziņojuma sniegšanas dienā;

                                    c)

                                    Pusēm savstarpēji vienojoties jebkurā procedūras posmā – vienošanās dienā vai

                                    d)

                                    ar Puses rakstisku un pamatotu paziņojumu, kas sniegts pēc savstarpēji saskaņota risinājuma atrašanas mediācijas procedūrā – paziņojuma dienā.

                              Mediācijas procedūras izbeigšana neskar 17. punktu.

                        19.

                        Starpniecības procedūrai mutatis mutandis piemēro šķīrējtiesas reglamenta 5.–9., 15.–26., 33., 34. un 42.–46. punktu.

                  VI.   Konfidencialitāte

                        20.

                        Ja vien Puses nevienojas citādi un neskarot 16. punktu, visi mediācijas procedūras posmi, ieskaitot padomu un ierosinātā risinājuma sniegšanu, ir konfidenciāli. Mediators un Puses uzskata par konfidenciālu jebkuru informāciju, ko Puse iesniegusi mediatoram vai kas saņemta no jebkuriem citiem avotiem, par kuriem norādīts, ka tie ir konfidenciāli. Tomēr ikviena Puse var izpaust atklātībai, ka notiek mediācija.

                  VII.   Saistība ar citām domstarpību izšķiršanas procedūrām

                        21.

                        Mediācijas procedūra neskar Pušu tiesības un pienākumus, kas noteikti Nolīguma 21. nodaļā (Domstarpību izšķiršana) vai jebkura cita nolīguma domstarpību izšķiršanas procedūrā.

                        22.

                        Puse citās domstarpību izšķiršanas procedūrās, kas notiek saistībā ar šo vai citu nolīgumu, neizmanto par pamatojumu vai pierādījumu, un netiek pieņemts, ka šķīrējtiesa ņem vērā:

                                    a)

                                    otras Puses nostāju mediācijas procedūrā vai atbilstīgi 13. punktam savākto informāciju;

                                    b)

                                    to, ka otra Puse ir paudusi vēlmi pieņemt risinājumu jautājumam, uz kuru attiecas mediācija; vai

                                    c)

                                    mediatora padomus vai ierosinājumus.

                        23.

                        Ja vien Puses nevienojas citādi, mediators nevar būt šķīrējtiesnesis vai šķīrējtiesas loceklis citā domstarpību izšķiršanas procedūrā, uz kuru attiecas Nolīgums vai kāds cits nolīgums, kas attiecas uz to pašu jautājumu, par kuru šī persona bijusi mediators.

                  VIII.   Laikposms

                        24.

                        Ikvienu šajā mediācijas procedūrā minēto laikposmu var grozīt, Pusēm savstarpēji vienojoties.

                  IX.   Izmaksas

                        25.

                        Katra Puse sedz savas izmaksas, kas radušās, piedaloties mediācijas procedūrā.

                        26.

                        Puses kopīgi un vienādās daļās sedz izmaksas, kas saistītas ar organizatoriskiem jautājumiem, ieskaitot mediatora atalgojumu un izmaksas. Mediatora atalgojums ir līdzvērtīgs šķīrējtiesnešu atalgojumam, kas noteikts Šķīrējtiesas reglamenta 4. punktā.

            IV PIELIKUMS

               ŠĶĪRĒJTIESNEŠU RĪCĪBAS KODEKSS

            I.   Definīcijas

                        1.

                        Šajā rīcības kodeksā:

                                    a)

                                    šķīrējtiesneša “administratīvais personāls” ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā, izņemot palīgus;

                                    b)

                                    “Nolīgums” ir Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu;

                                    c)

                                    “šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas loceklis;

                                    d)

                                    “palīgs” ir persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša iecelšanas noteikumiem veic izpēti vai palīdz šim šķīrējtiesnesim;

                                    e)

                                    “kandidāts” ir persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts Nolīguma 21.9. pantā minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā;

                                    f)

                                    “šķīrējtiesa” ir šķīrējtiesa, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 21.7. pantu; un

                                    g)

                                    “process” ir šķīrējtiesas process.

                  II.   Rīcības kodeksa noteikumi

                        2.

                        Puses iesniedz šo rīcības kodeksu katram kandidātam tad, kad viņa vārds tiek iekļauts Nolīguma 21.9. punktā minētajā sarakstā.

                  III.   Piemērojamie principi

                        3.

                        Lai tiktu saglabāta domstarpību izšķiršanas mehānisma integritāte un objektivitāte, katrs kandidāts un šķīrējtiesnesis saskaņā ar šo rīcības kodeksu rīkojas atbilstoši augstiem uzvedības normu standartiem.

                  IV.   Pienākumi sniegt informāciju

                        4.

                        Šķīrējtiesneša kandidāts, pirms piekrīt savai iecelšanai par šķīrējtiesnesi, sniedz informāciju par interesēm, attiecībām vai jautājumiem, kas varētu ietekmēt viņa neatkarību vai objektivitāti vai pamatoti varētu radīt iespaidu par nepiedienīgumu vai neobjektivitāti procesā. Tālab kandidāts dara visu iespējamo, lai apzinātu šādas intereses, attiecības un jautājumus, ieskaitot finanšu intereses, profesionālās intereses, darba intereses vai ģimenes intereses.

                        5.

                        Pienākums sniegt informāciju saskaņā ar 4. punktu ir pastāvīgs pienākums, un tas attiecas arī uz šķīrējtiesnesi pēc iecelšanas amatā. Tiklīdz procesa gaitā šķīrējtiesnesis uzzina jebkādu jaunu informāciju, kas saistīta ar 4. punktā noteikto pienākumu, viņš to rakstiski sniedz Pusēm.

                        6.

                        Izpildot informācijas sniegšanas prasības, tiek ievērots personas privātums.

                  V.   Pienākumu izpilde

                        7.

                        Kad šķīrējtiesnesis ir piekritis savai iecelšanai, viņš ir pieejams savu pienākumu izpildei un visas šķīrējtiesas procedūras gaitā pilda tos rūpīgi, godprātīgi, taisnīgi un bez kavēšanās.

                        8.

                        Šķīrējtiesnesis izskata tikai tos jautājumus, kas izvirzīti katra procesa gaitā un ir vajadzīgi lēmumam, un nedeleģē šo izskatīšanas pienākumu citam.

                        9.

                        Šķīrējtiesnesis neiesaistās nekādos ex parte sakaros saistībā ar šķīrējtiesas procesā izskatāmajiem jautājumiem.

                  VI.   Neatkarība un neitralitāte

                        10.

                        Šķīrējtiesnesis ir neatkarīgs un godprātīgs, izvairās no tiešiem un netiešiem interešu konfliktiem, viņu neietekmē savtīgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu Pusi vai bailes no kritikas, un viņš atturas radīt nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu.

                        11.

                        Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem labumus, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt vai radīt iespaidu, ka ietekmē viņa pienākumu pienācīgu izpildi.

                        12.

                        Šķīrējtiesnesis neizmanto savu stāvokli šķīrējtiesā, lai īstenotu kādas personīgas vai privātas intereses, un atturas no darbībām, kas varētu radīt iespaidu, ka citi atrodas īpašā stāvoklī, ka var ietekmēt viņu.

                        13.

                        Šķīrējtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālām, personiskām, ģimenes vai sociālām attiecībām vai pienākumiem ietekmēt viņa rīcību vai spriedumus.

                        14.

                        Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa godprātīgumu vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu.

                        15.

                        Bijušais šķīrējtiesnesis atturas veikt tādas darbības, kas varētu radīt iespaidu, ka viņš savu pienākumu veikšanā ir rīkojies neobjektīvi vai ir guvis labumu no lēmuma, ko pieņēmusi šķīrējtiesas, kurā viņš darbojies.

                  VII.   Konfidencialitāte

                        16.

                        Neviens šķīrējtiesnesis nekad neizpauž nepubliskojamu informāciju, kas attiecas uz šķīrējtiesas procedūru, kurai viņš ir iecelts par šķīrējtiesnesi, vai kas iegūta šādas procedūras laikā. Neviens šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizmanto šādu informāciju, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai lai kaitētu citu personu interesēm.

                        17.

                        Neviens šķīrējtiesnesis neizpauž šķīrējtiesas lēmumu vai tā daļu, ja vien lēmums nav darīts publiski pieejams.

                        18.

                        Šķīrējtiesnesis nekad neizpauž informāciju nedz par šķīrējtiesas apspriedēm, nedz kāda šķīrējtiesneša viedokli, nedz arī sniedz paziņojumus par šķīrējtiesas procedūru, kurai viņš ir iecelts par šķīrējtiesnesi, vai par strīdīgiem jautājumiem šādā procedūrā.

                        19.

                        Uz bijušo šķīrējtiesnesi turpina attiekties 16.–18. punktā noteiktie pienākumi.

                  VIII.   Citi pienākumi

                        20.

                        Kandidāts vai šķīrējtiesnesis iespējami agri un konfidenciāli paziņo abām Pusēm izskatīšanai jautājumus, kas saistīti ar faktiskiem vai iespējamiem šā rīcības kodeksa pārkāpumiem.

                        21.

                        Šķīrējtiesnesis veic visus pamatotos un atbilstošos pasākumus, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu, ka viņa palīgi un administratīvais personāls ir informēti par šā rīcības kodeksa III, IV, VI un VII daļā noteiktajiem pienākumiem un tos ievēro.

                        22.

                        Katrs šķīrējtiesnesis reģistrē un sniedz galīgo pārskatu par šķīrējtiesas procedūrai veltīto laiku un savām izmaksām, kā arī savu palīgu veltīto laiku un izmaksām.


Komisijas 17.04.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9295 - Daimler AG / Geely Technology Group Co., Ltd.) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/654 (2019. gada 15. aprīlis), ar ko groza Protokolu (Nr. 5) par Eiropas Investīciju bankas statūtiem

text:
                  25.4.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 110/36

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/654
         (2019. gada 15. aprīlis),
         ar ko groza Protokolu (Nr. 5) par Eiropas Investīciju bankas statūtiem
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 308. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas lūgumu,
         pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
         ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu (2),
         saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
         tā kā:

                     (1)

                     2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste iesniedza Eiropadomei paziņojumu par nodomu izstāties no Savienības, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu. Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nebūs piemērojami no izstāšanās līguma spēkā stāšanās dienas vai, ja tas nestājas spēkā, no dienas, kad no minētā paziņojuma pagājuši divi gadi, t. i., no 2019. gada 30. marta, ja vien Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, vienprātīgi nenolems minēto laikposmu pagarināt.

                     (2)

                     Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 308. pantu Eiropas Investīciju bankas (“Banka”) dalībnieces ir dalībvalstis.

                     (3)

                     Līdz ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības tiks pārtraukta Apvienotās Karalistes dalība Bankā, tai vairs nebūs parakstītā kapitāla bankā, tā nebūs tiesīga iecelt Direktoru padomes pārstāvjus un to aizstājējus, kā arī tiks pārtraukts Apvienotās Karalistes iecelto pārstāvju un to aizstājēju pilnvaru laiks Direktoru padomē.

                     (4)

                     Lai uzturētu bankas kapitālu, ir nepieciešams palielināt pārējo dalībvalstu parakstīto kapitālu.

                     (5)

                     Vienlaicīgi ar pārējo dalībvalstu parakstītā kapitāla palielināšanu būtu jānotiek bankas pārvaldības stiprināšanai.

                     (6)

                     Būtu jānostiprina Direktoru padomes darbība, ļaujot iecelt papildu aizstājējus, kā arī efektīvāk jāizmanto Direktoru padomes locekļu aizstājēji un eksperti, kuriem nav balsstiesību, tādējādi veicinot viņu lomu Direktoru padomes lēmumu pieņemšanas procesa atbalstīšanā, jo īpaši attiecībā uz finansējuma priekšlikumu analīzi.

                     (7)

                     Būtu jāpaplašina kvalificēta vairākuma balsošanas izmantošana Direktoru padomē un Valdē, aptverot būtiskas jomas, proti, lēmumus par Bankas darbības plānu, par Vadības komitejas locekļu iecelšanu un reglamenta apstiprināšanu.

                     (8)

                     Lai palielinātu šajā lēmumā paredzēto reformu efektivitāti, Bankai būtu jāuzņemas jaunas iniciatīvas, lai saskaņā ar labāko banku darbības praksi atspoguļotu “trīs aizsardzības līniju” principus visos attiecīgajos Bankas līmeņos, tostarp arī Vadības komitejā.

                     (9)

                     Turklāt un ievērojot dalībvalstu vēlmi, būtu jāsaglabā stabili aizdevumu apjomi un jāturpina pilnveidot sistēmu stabila aizdevumu līmeņa noteikšanai, savukārt Revīzijas komitejas darbība būtu jāstiprina, nodrošinot, ka tajā tiek iekļautas personas, kam ir zināšanas uzraudzības jomā. Konkrēti, būtu jānodrošina, ka Revīzijas komitejā vienmēr ir locekļi no kādas banku uzraudzības iestādes gan eurozonā, gan ārpus tās.

                     (10)

                     Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Eiropas Investīciju bankas Statūti,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Protokolu (Nr. 5) par Eiropas Investīciju bankas Statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienības darbību, groza šādi:

                        1)

                        protokola 4. panta 1. punkta pirmo daļu groza šādi:

                                    a)

                                    ievaddaļu aizstāj ar šādu:

                                       “1.   Bankas kapitāls ir 204 089 132 500 EUR, ko veido šāds dalībvalstu parakstītais kapitāls:”;

                                    b)

                                    no saraksta svītro šādu rindu:

                                                “Apvienotā Karaliste

                                                39 195 022 000 ”;

                        2)

                        protokola 7. panta 3. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                    “h)

                                    ar kvalificētu balsu vairākumu apstiprina Bankas reglamentu.”;

                        3)

                        protokola 9. panta 1. punkta pirmajā daļā pievieno šādu teikumu:
                        “Tā ar kvalificētu balsu vairākumu lemj par Bankas darbības plānu.”;

                        4)

                        protokola 9. panta 2. punktu groza šādi:

                                    a)

                                    pirmo daļu aizstāj ar šādu:

                                       “2.   Direktoru padomē ir 28 direktori un 31 direktoru aizstājējs, kurus izvirza saskaņā ar šo punktu.”;

                                    b)

                                    trešo daļu aizstāj ar šādu:
                                    “Valde uz pieciem gadiem šādi ieceļ direktoru aizstājējus:

                                                —

                                                divus aizstājējus, ko izvirza Vācijas Federatīvā Republika,

                                                —

                                                divus aizstājējus, ko izvirza Francijas Republika,

                                                —

                                                divus aizstājējus, ko izvirza Itālijas Republika,

                                                —

                                                divus aizstājējus, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Spānijas Karaliste un Portugāles Republika,

                                                —

                                                trīs aizstājējus, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Beļģijas Karaliste, Luksemburgas Lielhercogiste un Nīderlandes Karaliste,

                                                —

                                                četrus aizstājējus, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Dānijas Karaliste, Grieķijas Republika, Īrija un Rumānija,

                                                —

                                                sešus aizstājējus, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Igaunijas Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Austrijas Republika, Somijas Republika un Zviedrijas Karaliste,

                                                —

                                                deviņus aizstājējus, ko, savstarpēji vienojoties, izvirza Bulgārijas Republika, Čehijas Republika, Horvātijas Republika, Kipras Republika, Ungārija, Maltas Republika, Polijas Republika, Slovēnijas Republika un Slovākijas Republika,

                                                —

                                                vienu aizstājēju, ko izvirza Komisija.”;

                        5)

                        protokola 11. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

                           “1.   Vadības komitejā ir priekšsēdētājs un astoņi priekšsēdētāja vietnieki, ko uz sešiem gadiem ieceļ Valde ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Direktoru padomes priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu.”

            2. pants

               1.   Šo lēmumu piemēro no nākamās dienas pēc tam, kad Līgumus beidz piemērot Apvienotajai Karalistei.

               2.   Lēmuma 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu piemēro no dienas, kas minēta šā panta 1. punktā, ja vien lēmums palielināt Bankas kapitālu nav pieņemts, stājoties spēkā minētajā dienā vai pirms minētās dienas.

            Luksemburgā, 2019. gada 15. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               P. DAEA

            (1)  2019. gada 15. janvāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

            (2)  2019. gada 31. janvāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).


title: Eiropas Investīciju bankas Valdes Lēmums (2019. gada 16. aprīlis) par Apvienotās Karalistes kapitāla Eiropas Investīciju bankā aizstāšanu ar pārējo dalībvalstu parakstīto kapitālu [2019/655]

text:
               25.4.2019

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 110/39

      EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS VALDES LĒMUMS
      (2019. gada 16. aprīlis)
      par Apvienotās Karalistes kapitāla Eiropas Investīciju bankā aizstāšanu ar pārējo dalībvalstu parakstīto kapitālu [2019/655]
      EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS VALDE,
      ŅEMOT VĒRĀ bankas statūtu 4. panta 3. punktu un 5. panta 2. punktu,
      TĀ KĀ ir paredzēts, ka 2019. gada 30. martā Apvienotā Karaliste izstāsies no Eiropas Savienības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. panta noteikumiem,
      TĀ KĀ saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 308. pantu Eiropas Investīciju bankas dalībnieces ir dalībvalstis,
      TĀ KĀ līdz ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības tiks pārtraukta Apvienotās Karalistes dalība Eiropas Investīciju bankā, un tai vairs nebūs parakstītā kapitāla bankā,
      TĀ KĀ Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības faktam nebūtu jāietekmē Eiropas Investīciju bankas finansēšanas darbības un uzņēmējdarbības modelis,
      TĀ KĀ, lai uzturētu bankas kapitālu, ir nepieciešams palielināt pārējo dalībvalstu parakstīto kapitālu,
      TĀ KĀ šai pārējo dalībvalstu parakstītā kapitāla palielinājuma iemaksātajai daļai jāveido EUR 3 495 903 950, kas pilnā apmērā jāfinansē no bankas papildu rezervēm, lai saglabātu kopējā parakstītā kapitāla iemaksāto daļu pašreizējā līmenī,
      TĀ KĀ vienlaicīgi ar bankas kapitāla saglabāšanu jāturpina stiprināt bankas pārvaldību,
      TĀ KĀ jāstiprina Direktoru padomes darbība, ļaujot iecelt papildu aizstājējus, kā arī efektīvāk jāizmanto Direktoru padomes locekļu aizstājēji un eksperti, kuriem nav balsstiesību, tādējādi veicinot viņu atbalstu Direktoru padomes lēmumu pieņemšanas procesā, jo īpaši attiecībā uz finansējuma priekšlikumu analīzi,
      TĀ KĀ būtu jāpaplašina kvalificēta vairākuma balsošanas izmantošana Direktoru padomē un Valdē, aptverot būtiskas jomas, t. i., lēmumus par bankas darbības plānu, par Vadības komitejas locekļu iecelšanu un reglamenta apstiprināšanu,
      TĀ KĀ bankai būtu jāuzņemas jaunas iniciatīvas, lai saskaņā ar labāko banku darbības praksi atspoguļotu “trīs aizsardzības līniju” principus visos attiecīgajos iestādes līmeņos, tostarp arī Vadības komitejā,
      TĀ KĀ dalībvalstis vēlas saglabāt stabilus aizdevumu apjomus un turpināt pilnveidot sistēmu stabila aizdevumu līmeņa noteikšanai,
      TĀ KĀ Revīzijas komitejas darbība jāstiprina, nodrošinot, ka tajā tiek iekļautas personas, kam ir zināšanas uzraudzības jomā, jāizpēta Revīzijas komitejas locekļu atlases process, lai, cita starpā, nodrošinātu arī to, ka Revīzijas komitejā vienmēr ir locekļi no kādas banku uzraudzības iestādes gan eurozonā, gan ārpus tās,
      TĀ KĀ Padomei vienlaicīgi jāizdara nepieciešamie grozījumi bankas statūtos saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 308. pantu,
      TĀ KĀ atsevišķas dalībvalstis ir paudušas interesi parakstīt papildu kapitālu bankā, un Valde lūdz Direktoru padomi iesniegt priekšlikumu par šo jautājumu ne vēlāk kā līdz 2019. gada ikgadējai sanāksmei,
      TĀDĒĻ EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS VALDE IR VIENPRĀTĪGI PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

                  1.

                  Līdz ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības pārējo dalībvalstu parakstītais kapitāls tiek palielināts par EUR 39 195 022 000 proporcionāli katras dalībvalsts daļai kopējā parakstītajā kapitālā, kas ir EUR 204 089 132 500. Bankas parakstītais kapitāls tādējādi tiks atjaunots līdz EUR 243 284 154 500, ko veido šāds dalībvalstu parakstītais kapitāls:

                              Vācija

                              46 722 369 149

                              Francija

                              46 722 369 149

                              Itālija

                              46 722 369 149

                              Spānija

                              28 033 421 847

                              Beļģija

                              12 951 115 777

                              Nīderlande

                              12 951 115 777

                              Zviedrija

                              8 591 781 713

                              Dānija

                              6 557 521 657

                              Austrija

                              6 428 994 386

                              Polija

                              5 980 679 827

                              Somija

                              3 693 702 498

                              Grieķija

                              3 512 961 713

                              Portugāle

                              2 263 904 037

                              Čehija

                              2 206 922 328

                              Ungārija

                              2 087 849 195

                              Īrija

                              1 639 379 073

                              Rumānija

                              1 513 926 692

                              Horvātija

                              1 062 312 542

                              Slovākija

                              751 236 149

                              Slovēnija

                              697 455 090

                              Bulgārija

                              510 041 217

                              Lietuva

                              437 633 208

                              Luksemburga

                              327 878 318

                              Kipra

                              321 508 011

                              Latvija

                              267 076 094

                              Igaunija

                              206 248 240

                              Malta

                              122 381 664

                  2.

                  Apvienotajai Karalistei izstājoties no Eiropas Savienības, bankas papildu rezerves EUR 3 495 903 950 apmērā tiks iegūtas no brīvajām rezervēm un pārvērstas par iemaksāto kapitālu, šo summu pārskaitot no bankas papildu rezervēm tās kapitālā. Šī summa tiek iedalīta dalībvalstu iemaksātajā kapitālā atbilstoši katras dalībvalsts procentuālajai daļai kopējā summā, kas ir EUR 243 284 154 500.

                  3.

                  Rezultātā līdz ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības tiek grozīta bankas statūtu 4. panta 1. punkta pirmā daļa, un tā tiek formulēta šādi:
                  “Bankas kapitāls ir EUR 243 284 154 500, ko veido šāds dalībvalstu parakstītais kapitāls:

                              Vācija

                              46 722 369 149

                              Francija

                              46 722 369 149

                              Itālija

                              46 722 369 149

                              Spānija

                              28 033 421 847

                              Beļģija

                              12 951 115 777

                              Nīderlande

                              12 951 115 777

                              Zviedrija

                              8 591 781 713

                              Dānija

                              6 557 521 657

                              Austrija

                              6 428 994 386

                              Polija

                              5 980 679 827

                              Somija

                              3 693 702 498

                              Grieķija

                              3 512 961 713

                              Portugāle

                              2 263 904 037

                              Čehija

                              2 206 922 328

                              Ungārija

                              2 087 849 195

                              Īrija

                              1 639 379 073

                              Rumānija

                              1 513 926 692

                              Horvātija

                              1 062 312 542

                              Slovākija

                              751 236 149

                              Slovēnija

                              697 455 090

                              Bulgārija

                              510 041 217

                              Lietuva

                              437 633 208

                              Luksemburga

                              327 878 318

                              Kipra

                              321 508 011

                              Latvija

                              267 076 094

                              Igaunija

                              206 248 240

                              Malta

                              122 381 664 ”

                  4.

                  Šis lēmums stājas spēkā līdz ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Valdes vārdā –

               priekšsēdētājs

            E.O. TEODOROVICI

               sekretāre

            M. SANTONI


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/659 (2019. gada 8. aprīlis) par to, lai Savienības un dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
                  26.4.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 112/3

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/659
         (2019. gada 8. aprīlis)
         par to, lai Savienības un dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
         ņemot vērā Aktu par Horvātijas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Nolīgums par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses (2) (“Nolīgums”), stājās spēkā 2008. gada 1. martā.

                     (2)

                     Saskaņā ar 6. panta 2. punktu Aktā par Horvātijas pievienošanos Horvātija pievienojas Nolīgumam ar protokolu, ko noslēdz Padome un Ķīnas Tautas Republika.

                     (3)

                     Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par protokolu, ar ko groza Nolīgumu (“Protokols”), lai ņemtu vērā Horvātijas pievienošanos Savienībai.

                     (4)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/658 (3) protokols tika parakstīts Briselē 2018. gada 21. decembrī.

                     (5)

                     Protokols būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības un dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts protokols, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.
            Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības un dalībvalstu vārdā sniedz protokola 3. pantā paredzēto paziņojumu (4).

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 8. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  Piekrišana sniegta 2018. gada 21. decembrī.

            (2)  OV L 46, 21.2.2008., 25. lpp.

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2019/658 (2015. gada 2. marts) par to, lai Eiropas Savienības un dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu, ar ko groza Nolīgumu par jūras transportu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ķīnas Tautas Republikas valdību, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 2. lpp.).

            (4)  Protokola spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/664 (2019. gada 15. aprīlis), ar ko attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus, groza Lēmumu Nr. 940/2014/ES

text:
                  26.4.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 112/21

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/664
         (2019. gada 15. aprīlis),
         ar ko attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus, groza Lēmumu Nr. 940/2014/ES
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
         saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Padomes Lēmumu Nr. 940/2014/ES (2) Francijas iestādēm ir atļauts paredzēt atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus attiecībā uz minētā lēmuma pielikumā norādītajām precēm, kuras ražo Francijas aizjūras departamentos un reģionos. Maksimālā atļautā nodokļa starpība atkarībā no konkrētās preces un aizjūras departamenta ir 10, 20 vai 30 procentpunkti.

                     (2)

                     Ievērojot Lēmumu Nr. 940/2014/ES Francijas iestādes 2018. gada 12. februārī Komisijai iesniedza ziņojumu par minētajā lēmumā paredzētā nodokļu režīma piemērošanu. Konkrēti novērtējuma ziņojumi par katru no Francijas tālākajiem reģioniem kopā ar pieprasījumiem pielāgot to preču sarakstus, kurām atļauts piemērot atšķirīgu nodokļa likmi, tika iesniegti šādā secībā: 2018. gada 15. martā attiecībā uz Francijas Gviānu, Martiniku un Gvadelupu, 2018. gada 4. jūnijā – attiecībā uz Reinjonu un 2018. gada 28. augustā – nepieprasot atjaunināt preču sarakstu – attiecībā uz Majotu. 2018. gada 26. oktobrī attiecībā uz Francijas Gviānu tika iesniegts papildu pieprasījums iekļaut sarakstā jaunu preci.

                     (3)

                     Pamatojoties uz Francijas iestāžu 2018. gada 12. februārī sniegto ziņojumu, Komisija Padomei sniedza Lēmumā Nr. 940/2014/ES paredzēto ziņojumu, kā arī priekšlikumu par minētā lēmuma pielāgošanu. Minētie piedāvātie grozījumi attiecas uz Martiniku, Gvadelupu, Francijas Gviānu un Reinjonu un ar tiem sarakstā tiek iekļautas jaunas preces un palielināta atļautā nodokļa starpība attiecībā uz noteiktām precēm.

                     (4)

                     Attiecībā uz Francijas Gviānu būtu jāatjaunina kombinētās nomenklatūras kodi Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikumā.

                     (5)

                     Sarakstu pielāgošana katrā gadījumā ir pamatota ar vietēji ražoto preču papildu izmaksām salīdzinājumā ar līdzvērtīgām importētajām precēm, kas ražotas Savienības teritorijā.

                     (6)

                     Šajā aspektā veicamie pielāgojumi vairumā gadījumu nozīmē iekļaut Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikumā esošajos sarakstos preces, kuras jau tika vietēji ražotas 2014. gadā, bet kuras minētajā gadā nebija pieprasīts iekļaut sarakstos.

                     (7)

                     Tādējādi Francijas Gviānā attiecīgās preces ir cements (prece 2523 29 00) un koka mēbeles (preces 9403 30, 9403 50 00, 9403 60 un 9403 90 30).

                     (8)

                     Martinikā attiecīgās preces ir noteiktas plastmasas granulas (prece 3907 61 00) un saldētavas (prece 8418 69 00).

                     (9)

                     Gvadelupā attiecīgās preces ir noteikti gaļas izstrādājumi (prece 0210 12 19), noteiktas mērces (prece 2103 90 90), denaturēts etilspirts (prece 2207 20 00), noteikti mēslošanas līdzekļi (preces 2833, 2834 un 2836), noteikti kosmētikas līdzekļi (preces 3303 00 90 un 3304 99 00), noteikti šķidrumi dzesēšanai (prece 3820 00 00) un kastes un kārbas no papīra vai kartona (prece 4819 10 00).

                     (10)

                     Reinjonā attiecīgās preces ir noteikti iespieddarbi (prece 4911 99), noteiktas higiēnas preces (preces 4818 20 10 un 4818 20 91), noteiktas transportlīdzekļu rezerves daļas (preces 8511 40 00, 8511 50 00 un 8511 90 00), noteikti cauruļvadi un to piederumi (preces 7306 30 80, 7306 61 92 un 7307 99 80), saules enerģijas ūdenssildītāji (prece 8419 90 85), noteikti mēslošanas līdzekļi (prece 3102 10 90) un noteikti tomātu biezeņi (prece 2002 90 11).

                     (11)

                     Attiecībā uz lauksaimniecības nozari pieprasījumi par iekļaušanu sarakstā vai pārklasificēšanu ir pamatoti ar nepieciešamību vietējiem ražotājiem dažādot savu produkciju, lai varētu vieglāk pielāgoties neparedzētiem klimata apstākļiem. Preces, kas iekļaujamas Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikumā esošajos sarakstos, Martinikai ir noteikti dārzeņi (preces 0709 30 00, 0709 40 00, 0709 93 90 un 0714) un avokado (prece 0804 40 00), Gvadelupai – ananāsi (prece 0804 30) un pipari (prece 0904 22 00) un Reinjonai – sīpoli (prece 0703 10 19) un ķiploki (prece 0703 20 00). Turklāt attiecībā uz Martiniku sarakstā B būtu jāpārklasificē noteikti dārzeņi (prece 0706), noteikti pipari (prece 0709 60), ananāsi (prece 0804 30) un citrusaugļi (prece 0805).

                     (12)

                     Attiecībā uz noteiktām precēm, kuras jau iekļautas Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikuma sarakstos, attiecīgā maksimālā starpība būtu vai nu jāattiecina uz tām kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijām, kurām to pašlaik nepiemēro, vai arī tā būtu jāpalielina.

                     (13)

                     Attiecībā uz Martiniku no saraksta B uz sarakstu C būtu jāpārklasificē jogurti (prece 0403 10) un noteikti plastmasas būvizstrādājumi (prece 3925), un no saraksta A uz sarakstu B būtu jāpārklasificē dzesēti dārzeņi (prece 0710), saliekamās būvkonstrukcijas (prece 9406), noteikti juvelierizstrādājumi (preces 7113 un 7117) un saules enerģijas ūdenssildītāji (prece 8419 19).

                     (14)

                     Attiecībā uz Gvadelupu, sarakstā B būtu jāiekļauj ne tikai preces pozīcijā 1602 41 10, bet gan visi gatavie izstrādājumi un konservi no gaļas (prece 1602), ne tikai gatavi izstrādājumi no lašiem un lašu konservi (prece 1604 20 10), bet gan visi gatavie izstrādājumi no zivīm un zivju konservi (prece 1604 20), un attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem, ne tikai preces apakšpozīcijās 3102 90, 3103 90, 3104 20 un 3105 20, bet arī preces pozīcijās 3102, 3103, 3104 un 3105. No saraksta B uz sarakstu C būtu jāpārklasificē arī jogurti (prece 0403 10), noteikti bezalkoholiskie dzērieni (preces 2202 10 00 un 2202 99 19) un noteikti būvmateriāli (preces 3925 10 00 un 3925 90 80).

                     (15)

                     Attiecībā uz Reinjonu no saraksta A uz sarakstu C būtu jāpārklasificē cukurs (prece 1701), konservēti tomāti (prece 2002 10) un noteiktas tepes (prece 3214 10 90), no saraksta B uz sarakstu C – noteikti kaltētu dārzeņu konservi (preces 2005 51 00 un 2005 99 80), noteiktas krāsas (preces 3208 un 3209), polietilēna plēves un maisiņi (preces 3920 10 un 3923 21) un noteiktas kastes un kartona izstrādājumi (prece 4819 20 00), un no saraksta A uz sarakstu B – noteikti augļu biezeņi (prece 2007 99 50).

                     (16)

                     Attiecībā uz Martiniku būtu arī jālabo Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikuma sarakstā ieviesusies kļūda tarifa pozīcijā, un pozīcija 2204 29 būtu jāaizstāj ar pozīciju 2204 21.

                     (17)

                     Ar atšķirīgu nodokļa likmi apliekamo preču sarakstos būtu jāiekļauj preces, kuras 2014. gadā netika ražotas uz vietas, bet kuru vietējā ražošana ir sākusies pēc minētā datuma vai kuru ražošanu saskaņā ar konkrētiem izstrādātiem projektiem plānots sākt pavisam drīz. Francijas Gviānā attiecīgās preces ir tādi sietspiedes tehnikā ražoti izstrādājumi kā apdrukātas vestes (prece 6110 30 91), apdrukāti mazu bērnu apģērbi (prece 6111 20 90), apdrukāti lietusmēteļi (prece 6201 19 00), apdrukātas kleitas (prece 6204 42 00), apdrukāta mājas veļa (prece 6302 91 00), apdrukātas cepurītes (prece 6505 00 30), apdrukātas krūzes (prece 6912 00) un malka (prece 4401 12 00). Gvadelupā attiecīgās preces ir noteikts alus (prece 2203), noteikts nesaldināts ūdens (prece 2201 10 90) un noteiktas ūdens filtrēšanas vai attīrīšanas ierīces (prece 8421 21 00). Reinjonā attiecīgās preces ir noteiktas higiēnas preces (prece 4818 90 10).

                     (18)

                     Tāpēc Lēmums Nr. 940/2014/ES būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            3. pants
            Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

            Luksemburgā, 2019. gada 15. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               P. DAEA

            (1)  2019. gada 27. marta atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

            (2)  Padomes Lēmums Nr. 940/2014/ES (2014. gada 17. decembris) par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos (OV L 367, 23.12.2014., 1. lpp.).

            PIELIKUMS
            Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikumu groza šādi:

                        1)

                        A iedaļu groza šādi:

                                    a)

                                    iedaļas 1. punktā iekļauj šādas preces: “0904 22 00, 2103 90 90, 2207 20 00, 3820 00 00, 4819 10 00”;

                                    b)

                                    iedaļas 2. punktā iekļauj preci “2523 29 00”;

                                    c)

                                    iedaļas 3. punktu groza šādi:

                                                i)

                                                iekļauj šādas preces: “0709 30 00, 0709 40 00, 0709 93 90, 0804 40 00, 0714, 8418 69 00”;

                                                ii)

                                                svītro šādas preces: “0706, 0709 60, 0804 30, 0805, 0710, 7113, 7117, 8419 19, 9406”;

                                    d)

                                    iedaļas 5. punktu groza šādi:

                                                i)

                                                iekļauj šādas preces: “3102 10 90, 8511 40 00, 8511 50 00, 8511 90 00”;

                                                ii)

                                                svītro šādas preces: “1701, 2002 10, 2007 99 50, 3214 10 90”;

                        2)

                        B iedaļu groza šādi:

                                    a)

                                    iedaļas 1. punktu groza šādi:

                                                i)

                                                iekļauj šādas preces: “0210 12 19, 0804 30, 16 02, 1604 20, 2201 10 90, 2833, 2834, 2836, 3102, 3103, 3104, 3105, 3303 00 90, 3304 99 00”;

                                                ii)

                                                svītro šādas preces: “0403 10, 1602 41 10, 1604 20 10, 2202 10 00, 3102 90, 3103 90, 3104 20, 3105 20, 3925 10 00, 3925 90 80”;

                                    b)

                                    iedaļas 2. punktu groza šādi:

                                                i)

                                                iekļauj šādas preces: “0303 59, 0305 31 00, 0305 44 90, 0305 52 00, 0305 53 90, 0305 54 90, 0305 59 85, 0305 64 00, 4418 91 00, 4418 99, 6110 30 91, 6111 20 90, 6201 19 00, 6204 42 00, 6302 91 00, 6505 00 30, 6912 00, 9403 30, 9403 50 00, 9403 60, 9403 90 30”;

                                                ii)

                                                svītro preci “0305 59 80”;

                                    c)

                                    iedaļas 3. punktu groza šādi:

                                                i)

                                                iekļauj šādas preces: “3907 61 00, 0706, 0709 60, 0710, 0804 30, 0805, 7113, 7117, 8419 19, 9406”;

                                                ii)

                                                svītro šādas preces: “0403 10, 3925”;

                                    d)

                                    iedaļas 5. punktu groza šādi:

                                                i)

                                                iekļauj šādas preces: “0703 10 19, 0703 20 00, 2002 90 11, 2007 99 50, 4911 99, 4818 20 10, 4818 20 91, 4818 90 10, 7306 30 80, 7306 61 92, 7307 99 80, 8419 90 85”;

                                                ii)

                                                svītro šādas preces: “2005 51 00, 2005 99 80, 3208, 3209, 3920 10, 3923 21, 4819 20 00”;

                        3)

                        C iedaļu groza šādi:

                                    a)

                                    iedaļas 1. punktā iekļauj šādas preces: “2203, 8421 21 00, 0403 10, 2202 10 00, 2202 99 19, 3925 10 00, 3925 90 80”;

                                    b)

                                    iedaļas 2. punktu groza šādi:

                                                i)

                                                iekļauj šādas preces: “4401 12 00, 9406 90 10, 9406 10 00, 9406 90 38”;

                                                ii)

                                                svītro šādas preces: “9406 00 11, 9406 00 20, 9406 00 38”;

                                    c)

                                    iedaļas 3. punktu groza šādi:

                                                i)

                                                iekļauj šādas preces: “0403 10, 3925, 2204 21”;

                                                ii)

                                                svītro preci “2204 29”;

                                    d)

                                    iedaļas 5. punktā iekļauj šādas preces: “1701, 2002 10, 2005 51 00, 2005 99 80, 3208, 3209, 3214 10 90, 3920 10, 3923 21, 4819 20 00”.


title: Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/689 (2019. gada 16. janvāris) par izmēģinājuma projektu, ar ko, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, īsteno konkrētus administratīvās sadarbības noteikumus, kas izklāstīti Padomes Direktīvā 91/477/EEK (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  3.5.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 116/75

         KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2019/689
         (2019. gada 16. janvāris)
         par izmēģinājuma projektu, ar ko, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, īsteno konkrētus administratīvās sadarbības noteikumus, kas izklāstīti Padomes Direktīvā 91/477/EEK
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1024/2012 par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2008/49/EK, (“IMI regula”) (1) un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Regulu (ES) Nr. 1024/2012 izveidotā Iekšējā tirgus informācijas sistēma (“IMI”) ir lietojumprogramma, kas pieejama, izmantojot internetu, un ko Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādājusi, lai, nodrošinot centralizētu saziņas mehānismu pārrobežu informācijas apmaiņas veicināšanai un savstarpējas palīdzības sniegšanai, palīdzētu tām izpildīt Savienības tiesību aktos paredzētas informācijas apmaiņas prasības.

                     (2)

                     Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. panta 1. punkts Komisijai ļauj veikt izmēģinājuma projektus, lai novērtētu IMI efektivitāti, īstenojot administratīvās sadarbības noteikumus, kas noteikti minētās regulas pielikumā dotajos Savienības aktos.

                     (3)

                     Padomes Direktīva 91/477/EEK (2) paredz dalībvalstu administratīvu sadarbību saistībā ar šaujamieroču iegādes un glabāšanas kontroli. Direktīvas 13. pants paredz, ka Komisijai ir jānosaka sīki izstrādāta kārtība, kā sistemātiski veicama konkrētas informācijas apmaiņa, izmantojot elektroniskus līdzekļus. Komisija ir pieņēmusi Deleģēto regulu (ES) 2019/686 (3), ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību, kā sistemātiski veicama ar šaujamieroču pārvešanu Savienībā saistītās informācijas apmaiņa, izmantojot elektroniskus līdzekļus. IMI varētu būt lietderīgs instruments, ar ko īstenot administratīvās sadarbības noteikumus, kas ir minētās deleģētās regulas tvērumā. Tāpēc uz minētajiem noteikumiem būtu jāattiecina Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. pantam atbilstošs izmēģinājuma projekts.

                     (4)

                     Sistēmā IMI būtu jāievieš tehniskā funkcija, kas Direktīvas 91/477/EEK 13. panta 3. punktā minētajām valsts iestādēm ļautu izpildīt visus savus pienākumus, kuri noteikti Deleģētās regulas (ES) 2019/686 4., 5. un 6. pantā.

                     (5)

                     Kas attiecas uz izmēģinājuma projekta ietvaros pārsūtītu un augšupielādētu personas datus saturošu informāciju un dokumentiem, ir skaidri jānorāda datums, ko uzskata par oficiālo administratīvās sadarbības procedūras slēgšanas datumu, tas jādara, lai nodrošinātu, ka personas dati tiek bloķēti un dzēsti, tiklīdz tie vairs nav nepieciešami mērķiem, kuriem tie tika vākti. Par oficiālo slēgšanas datumu uzskatāmajam datumam būtu jābūt kompetentās iestādes pārsūtītās attiecīgās iepriekšējās piekrišanas, pārsūtīšanas atļaujas vai pavaddokumenta derīguma termiņa beigu datumam.

                     (6)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. panta 2. punktu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei izmēģinājuma projekta rezultātu izvērtējumu. Ir lietderīgi noteikt datumu, līdz kuram tas ir jāizdara.

                     (7)

                     Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 24. pantu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Izmēģinājuma projekts
            Uz Direktīvas 91/477/EEK 13. panta 2. un 4. punktu, ciktāl minētajos punktos pieminētā informācijas apmaiņa ir Deleģētās regulas (ES) 2019/686 tvērumā, attiecina izmēģinājuma projektu, ar ko, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (“IMI”), atbilstoši Deleģētajā regulā izklāstītajam īsteno minētajos punktos noteiktos administratīvās sadarbības noteikumus.

            2. pants
            Kompetentās iestādes
            Izmēģinājuma projekta vajadzībām valsts iestādes, kas minētas Direktīvas 91/477/EEK 13. panta 3. punktā, uzskata par kompetentajām iestādēm.

            3. pants
            Administratīvā sadarbība starp kompetentajām iestādēm

               1.   Deleģētās regulas (ES) 2019/686 4. pantā izklāstītās administratīvās sadarbības mērķiem sistēmā IMI ievieš funkciju, kas paziņo par dokumentu augšupielādēšanu un par minētajā pantā pieminētās informācijas nosūtīšanu.

               2.   Deleģētās regulas (ES) 2019/686 5. pantā izklāstītās administratīvās sadarbības vajadzībām sistēmā IMI ievieš repozitoriju, kas paredzēts minētajā pantā pieminēto ieroču sarakstu glabāšanai un koplietošanai.

               3.   Deleģētās regulas (ES) 2019/686 6. pantā izklāstītās administratīvās sadarbības vajadzībām sistēmā IMI ievieš funkciju, kas paziņo par dokumentu augšupielādēšanu un par minētajā pantā pieminētās informācijas nosūtīšanu.

            4. pants
            Oficiāla administratīvās sadarbības procedūru slēgšana
            Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2012 14. pantu īstenotas personas datu bloķēšanas un dzēšanas vajadzībām par oficiālo attiecīgās administratīvās sadarbības procedūras slēgšanas datumu uzskata derīguma termiņa beigu datumu, kas nodots saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/686 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar 6. panta 1. punkta g) apakšpunktu.

            5. pants
            Pārraudzība un ziņošana
            Komisija sniedz dalībvalstīm statistiku un informāciju par IMI izmantošanu un izmēģinājuma projekta darbību. Šādos pārskatos ietver statistiku par to šaujamieroču skaitu un kategorijām, kas pārvesti starp dalībvalstīm.

            6. pants
            Izvērtējums
            Izmēģinājuma projekta rezultātu izvērtējumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1024/2012 4. panta 2. punktā, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2022. gada 31. decembrim.

            7. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 16. janvārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 316, 14.11.2012., 1. lpp.

            (2)  Padomes 1991. gada 18. jūnija Direktīva 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (OV L 256, 13.9.1991., 51. lpp.).

            (3)  Komisijas 2019. gada 16. janvāra Deleģētā regula (ES) 2019/686, ar ko, ievērojot Padomes Direktīvu 91/477/EEK, nosaka sīki izstrādātu kārtību, kā sistemātiski veikt ar šaujamieroču pārvešanu Savienībā saistītās informācijas apmaiņu, izmantojot elektroniskus līdzekļus (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).


title: Tiesas Lēmums (2019. gada 30. aprīlis) par svētku dienām un Tiesas oficiālajām brīvdienām

text:
                  7.5.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 156/4

         TIESAS LĒMUMS
         (2019. gada 30. aprīlis)
         par svētku dienām un Tiesas oficiālajām brīvdienām
         (2019/C 156/06)
         TIESA,
         ņemot vērā Reglamenta 24. panta 2., 4. un 6. punktu,
         tā kā atbilstoši šī Reglamenta 24. panta 4. un 6. punktam Tiesa ievēro tās valsts svētku dienas, kurā atrodas tās mītne, un šo svētku dienu saraksts ik gadu tiek publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,
         tā kā Tiesas 2019. gada 12. februāra lēmums par svētku dienām un Tiesas oficiālajām brīvdienām tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2019. gada 18. martā (1),
         tā kā pēc šī lēmuma publicēšanas 9. maijs (Eiropas diena) Luksemburgas Lielhercogistē tika atzīts par svētku dienu, sākot no 2019. gada (2),
         tā kā līdz ar to iepriekš minētais lēmums ir jāgroza, lai iekļautu šo datumu tās valsts svētku dienu sarakstā, kurā atrodas Tiesas mītne,
         PIEŅEM ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Svētku dienu saraksts Reglamenta 24. panta 4. un 6. punkta nozīmē ir šāds:

                        —

                        Jaungada diena,

                        —

                        Otrās Lieldienas,

                        —

                        1. maijs,

                        —

                        9. maijs,

                        —

                        Debesbraukšanas diena,

                        —

                        Vasarsvētku pirmdiena,

                        —

                        23. jūnijs,

                        —

                        15. augusts,

                        —

                        1. novembris,

                        —

                        25. decembris,

                        —

                        26. decembris.

            2. pants
            Laikposmā no 2019. gada 1. novembra līdz 2020. gada 31. oktobrim Tiesas oficiālo brīvdienu datumi atbilstoši Reglamenta 24. panta 2. un 6. punktam ir šādi:

                        —

                        2019. gada Ziemassvētki: no pirmdienas, 2019. gada 23. decembra, līdz svētdienai, 2020. gada 12. janvārim, ieskaitot,

                        —

                        2020. gada Lieldienas: no pirmdienas, 2020. gada 6. aprīļa, līdz svētdienai, 2020. gada 19. aprīlim, ieskaitot,

                        —

                        2020. gada vasara: no ceturtdienas, 2020. gada 16. jūlija, līdz pirmdienai, 2020. gada 31. augustam, ieskaitot.

            3. pants
            Šis lēmums aizstāj 2019. gada 12. februāra lēmumu. Tas stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Luksemburgā, 2019. gada 30. aprīlī

                  Sekretārs

               A. CALOT ESCOBAR

                  Priekšsēdētājs

               K. LENAERTS

            (1)  C 103, 2019. gada 18. marts, 2. lpp.

            (2)  Loi du 25 avril 2019, portant modification des articles L. 232-2 et L. 233-4 du Code du travail ainsi que de l’article 28-1 de la loi modifiée du 16 avril 1979 fixant le statut général des fonctionnaires de l’État [2019. gada 25. aprīļa Likums, ar ko tiek grozīts Darba kodeksa L. 232–2. un L. 233–4. pants, kā arī grozītā 1979. gada 16. aprīļa Likuma par valsts ierēdņu vispārējo statusu 28–1. pants], Mémorial A 271, 2019. gada 26. aprīlis, 1. lpp.