title: 2010/718/ES: Eiropadomes Lēmums ( 2010. gada 29. oktobris ), ar ko groza statusu, kas Senbertelemī salai piešķirts attiecībā uz Eiropas Savienību

text:
               9.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 325/4

         EIROPADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 29. oktobris),
   ar ko groza statusu, kas Senbertelemī salai piešķirts attiecībā uz Eiropas Savienību
   (2010/718/ES)
   EIROPADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 355. panta 6. punktu,
   ņemot vērā Francijas Republikas ierosinājumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 355. pants ļauj Eiropadomei pēc attiecīgās dalībvalsts ierosinājuma un pēc apspriešanās ar Komisiju vienprātīgi pieņemt lēmumu, ar kuru groza statusu, kas attiecībā uz Savienību ir piešķirts Dānijas, Francijas vai Nīderlandes zemēm vai teritorijām, kas minētas 355. panta 1. un 2. punktā.

               (2)

               Francijas Republika (turpmāk “Francija”) ar sava prezidenta 2010. gada 30. jūnija vēstuli lūdza Eiropadomi pieņemt šādu lēmumu attiecībā uz Senbertelemī salu, kura ir minēta LESD 355. panta 1. punktā. Francija lūdz, lai Senbertelemī salas statuss no attālākā reģiona, kuru reglamentē LESD 349. pants, tiktu mainīts uz aizjūras zemes un teritorijas statusu, kurš ir minēts LESD ceturtajā daļā.

               (3)

               Francijas lūgums atbilst vēlmei, ko ir izrādījuši Senbertelemī salas – kura ir Francijas aizjūras kopiena, kuru reglamentē Francijas Konstitūcijas 74. pants un kurai ir autonomija – ievēlētie pārstāvji, proti, piešķirt tai vietējā līmenī labāk pielāgotu statusu attiecībā uz Savienību, jo īpaši saistībā ar tās fizisko attālumu no pamatteritorijas, salas nelielo ekonomiku, kas ir orientēta vienīgi uz tūrismu, un faktiskām piegādes grūtībām, kas daļēji apgrūtina Savienības standartu piemērošanu.

               (4)

               Francija ir apņēmusies noslēgt vajadzīgos nolīgumus, lai šīs pārejas laikā tiktu aizsargātas Savienības intereses. Šie nolīgumi attieksies, no vienas puses, uz monetāro jomu, jo Francija vēlas kā vienoto valūtu Senbertelemī saglabāt euro, un ir jānodrošina arī turpmāka Savienības tiesību aktu piemērošana galvenajās jomās, lai nodrošinātu ekonomiskās un monetārās savienības labu darbību. No otras puses, tie attieksies uz nodokļiem, un to mērķis būs nodrošināt to, lai arī turpmāk Senbertelemī teritorijā piemērotu mehānismus, kas paredzēti Padomes Direktīvā 77/799/EEK (1977. gada 19. decembris) par dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpēju palīdzību attiecībā uz tiešo nodokļu un apdrošināšanas prēmiju aplikšanu ar nodokļiem (1) un Padomes Direktīvā 2003/48/EK (2003. gada 3. jūnijs) par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (2), un kuri jo īpaši ir vērsti pret pārrobežu nodokļu nemaksāšanu un nodokļu apiešanu. Senbertelemī iedzīvotāji joprojām būs Eiropas Savienības pilsoņi, un viņiem Savienībā būs tādas pašas tiesības un brīvības kā pārējiem Francijas pilsoņiem, savukārt visiem Savienības pilsoņiem Senbertelemī joprojām būs tādas pašas tiesības un brīvības kā pašlaik.

               (5)

               Līdz ar to Senbertelemī salas statusa maiņa attiecībā uz Savienību, atbildot uz tās ievēlēto pārstāvju demokrātiski pausto lūgumu, nekaitēs Savienības interesēm un būs saskaņā ar to, ka sala iegūst autonomu statusu valsts tiesību aktos,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   No 2012. gada 1. janvāra Senbertelemī sala vairs nav viens no Savienības attālākajiem reģioniem un iegūst aizjūras zemes un teritorijas statusu, kas minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) ceturtajā daļā.
   2. pants
   Tādēļ LESD groza šādi:

               1)

               svītro vārdu “Senbertelemī” 349. panta pirmajā daļā;

               2)

               svītro vārdu “Senbertelemī” 355. panta 1. punktā;

               3)

               II pielikumā starp ievilkumu attiecībā uz Senpjēru un Mikelonu un ievilkumu attiecībā uz Arubu iekļauj šādu ievilkumu:

                           “—

                           Senbertelemī,”.

         3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.

      Briselē, 2010. gada 29. oktobrī

            Eiropadomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         H. VAN ROMPUY

      (1)  OV L 336, 27.12.1977., 15. lpp.

      (2)  OV L 157, 26.6.2003., 38. lpp.


title: 2009/514/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 22. jūnijs ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Nepālas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

text:
               3.7.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 173/8

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 22. jūnijs)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Nepālas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
   (2009/514/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (2)

               Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Nepālas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (1) (nolīgums) saskaņā ar mehānismiem un norādījumiem, kas ietverti pielikumā Padomes lēmumam, ar kuru Komisija ir pilnvarota sākt sarunas ar trešām valstīm, lai ar Kopienas nolīgumu aizstātu dažus noteikumus pašlaik spēkā esošajos divpusējos nolīgumos.

               (3)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/117/EK (2) nolīgums Kopienas vārdā tika parakstīts 2009. gada 23. janvārī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (4)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Nepālas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas sniegt nolīguma 9. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.

      Luksemburgā, 2009. gada 22. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. ŠEBESTA

      (1)  OV L 41, 12.2.2009., 5. lpp.

      (2)  OV L 41, 12.2.2009., 3. lpp.


title: 2009/469/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. marts ) par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādu par civilās aviācijas drošību

text:
               17.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 153/10

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 30. marts)
   par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādu par civilās aviācijas drošību
   (2009/469/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu un 133. panta 4. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes 2004. gada 21. aprīļa lēmumu, ar kuru Komisijai ļauj sākt sarunas, Komisija Kopienas vārdā ar Kanādu ir apspriedusi nolīgumu par civilās aviācijas drošību.

               (2)

               Nolīgums, par ko Komisija ir risinājusi sarunas, būtu jāparaksta, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk.

               (3)

               Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdz ar šā nolīguma stāšanos spēkā var izbeigt to divpusējo nolīgumu darbību, ko tās noslēgušas ar Kanādu par to pašu tematu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo ir apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Kanādu par civilās aviācijas drošību parakstīšana, ņemot vērā Padomes lēmumu par šā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

      Briselē, 2009. gada 30. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         I. LANGER

    ---documentbreak---

               17.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 153/11

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Kanādu par civilās aviācijas drošību
   EIROPAS KOPIENA un KANĀDA (turpmāk kopā “puses”),
   ŅEMOT VĒRĀ, ka, ilglaicīgi praktizējot tehniskās informācijas apmaiņu un divpusējus nolīgumus starp Eiropas Kopienas (EK) dalībvalstīm un Kanādu, katra puse ir atzinusi, ka otras puses standarti un sistēmas attiecībā uz civilās aeronavigācijas ražojumu lidojumderīguma un vides aizsardzības prasību atbilstības sertifikāciju vai atzīšanu ir pietiekami līdzvērtīgi šīs puses standartiem un sistēmām, lai šā nolīguma slēgšana būtu praktiski iespējama,
   ATZĪSTOT augošo tendenci konstruēt un ražot civilās aeronavigācijas ražojumus un apmainīties ar tiem starptautiskā mērogā,
   VĒLOTIES veicināt civilās aviācijas drošību, vides kvalitāti un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī sekmēt civilās aeronavigācijas ražojumu apmaiņu,
   VĒLOTIES sekmēt sadarbību un paaugstināt efektivitāti jautājumos, kas saistīti ar civilās aviācijas drošību,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka pušu sadarbība var pozitīvi ietekmēt plašāku starptautiskās saskaņotības veicināšanu attiecībā uz standartiem un procesiem,
   ŅEMOT VĒRĀ iespējamo ekonomiskā sloga samazināšanos, ko aviācijas nozarei un ekspluatantiem uzliek nevajadzīgas tehniskās pārbaudes, novērtējumi un testēšana,
   ATZĪSTOT savstarpējo labumu, ko sniedz uzlabotas procedūras apstiprinājumu un testu abpusējā atzīšanā attiecībā uz lidojumderīgumu, vides aizsardzību, gaisakuģu tehniskās apkopes iekārtām un pastāvīgu lidojumderīgumu,
   ATZĪSTOT, ka jebkādai šādai abpusējai atzīšanai ir jāpiedāvā atbilstības nodrošinājums attiecībā uz piemērojamajiem tehniskajiem noteikumiem vai standartiem, kuri ir līdzvērtīgi nodrošinājumam, kādu piedāvā attiecīgās puses iekšējās procedūras,
   ATZĪSTOT, ka jebkādai šādai abpusējai atzīšanai ir nepieciešams arī, lai katra puse uzticētos otras puses veikto atbilstības novērtējumu pastāvīgai ticamībai,
   ATZĪSTOT attiecīgās pušu saistības, ko uzliek divpusējie, reģionālie un daudzpusējie nolīgumi attiecībā uz civilās aviācijas drošību un atbilstību vides aizsardzības prasībām,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Mērķi
   Šā nolīguma mērķi:

               a)

               atbilstīgi katras puses spēkā esošajiem tiesību aktiem iedibināt principus un kārtību, kas ļautu abpusēji atzīt apstiprinājumus, ko izsniegušas katras puses kompetentās iestādes šā nolīguma darbības jomās, kā noteikts 4. pantā;

               b)

               ļaut pusēm pielāgoties augošajai tendencei konstruēt un ražot civilās aeronavigācijas ražojumus, nodrošināt tiem tehnisko apkopi un apmainīties ar tiem starptautiskā mērogā, ievērojot pušu kopīgās intereses civilās aviācijas drošības un vides kvalitātes jomā;

               c)

               veicināt sadarbību, kas ļautu sasniegt izvirzītos mērķus drošības un vides kvalitātes jomā;

               d)

               veicināt un sekmēt pastāvīgu apmaiņu ar civilās aeronavigācijas ražojumiem un pakalpojumiem.

         2. pants
   Definīcijas
   Uz nolīgumu attiecas šādi termini un definīcijas:

               a)

               “lidojumderīguma apstiprinājums” ir atzinums, ka civilās aeronavigācijas ražojuma konstrukcija vai konstrukcijas izmaiņas atbilst standartiem, ko nosaka katras puses spēkā esošie, piemērojamie tiesību akti, vai ka kāds atsevišķs ražojums atbilst projektam, kas atzīts par atbilstīgu šiem standartiem un ir drošas ekspluatācijas stāvoklī;

               b)

               “civilās aeronavigācijas ražojums” ir jebkāds civilās aviācijas gaisakuģis, gaisakuģa dzinējs, propelleris vai iekārta, ierīce, daļa vai sastāvdaļa, kas tajā uzstādīta vai ko paredzēts tajā uzstādīt;

               c)

               “kompetentā iestāde” ir valsts aģentūra vai organizācija, ko attiecīgā puse ir izraudzījusies par kompetento iestādi šā nolīguma izpratnē un kas izmanto likumīgas tiesības novērtēt civilās aeronavigācijas ražojumu vai pakalpojumu atbilstību, uzraudzīt un kontrolēt to lietošanu vai pārdošanu attiecīgās puses jurisdikcijā, un kas var veikt piespiedu darbības, lai nodrošinātu, ka šie ražojumi vai pakalpojumi, kas tiek laisti tirgū attiecīgās puses jurisdikcijā, atbilst piemērojamajām tiesiskajām prasībām;

               d)

               “ekspluatācijas prasības konstrukcijai” ir ekspluatācijas vai vides aizsardzības prasības, kas ietekmē vai nu ražojuma konstrukcijas īpašības, vai konstrukcijas datus, kuri saistīti ar attiecīgā ražojuma ekspluatāciju vai tehnisko apkopi un kas padara to piemērotu kādam īpašam ekspluatācijas veidam;

               e)

               “apstiprinājums par atbilstību vides aizsardzības prasībām” ir atzinums, ka civilās aeronavigācijas ražojums atbilst standartiem, ko katras puses teritorijā nosaka piemērojamie spēkā esošie tiesību akti attiecībā uz trokšņa līmeni un/vai izplūdes gāzu izmeti;

               f)

               “tehniskā apkope” ir civilā aeronavigācijas ražojuma pārbaude, kapitālais remonts, remonts, konservācija vai daļu, ierīču vai sastāvdaļu nomaiņa, izņemot pārbaudi pirms reisa, lai nodrošinātu šāda ražojuma nepārtrauktu lidojumderīgumu; tā ietver pārveidojumu veikšanu, bet neietver remontdarbu un pārveidojumu plānošanu;

               g)

               “uzraudzība” ir kompetentās iestādes veikta periodiska kontrole, lai noteiktu pastāvīgu atbilstību attiecīgiem piemērojamiem standartiem;

               h)

               “tehniskais aģents” attiecībā uz Kanādu ir Kanādas organizācija, kas atbild par civilo aviāciju; un attiecībā uz Eiropas Kopienu – Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA).

         3. pants
   Vispārīgās saistības
   1.   Atbilstīgi šā nolikuma pielikumiem, kas ir tā sastāvdaļa, katra puse pieņem vai atzīst to īpašo procedūru rezultātus, kuras izmantotas, lai novērtētu atbilstību attiecīgās puses konkrētajiem normatīvajiem un administratīvajiem pasākumiem, ko īsteno otras puses kompetentās iestādes, izpratnei, ka izmantotās atbilstības novērtēšanas procedūras nodrošina atbilstību, kas apmierina saņēmēju pusi, piemērojamajiem normatīvajiem un administratīvajiem pasākumiem, ko īsteno attiecīgā puse un kas ir līdzvērtīgi nodrošinājumam, ko sniedz saņēmējas puses iekšējās procedūras.
   2.   Šā panta 1. punktu piemēro tikai tad, kad pārejas noteikumi, kas var būt iekļauti nolīguma pielikumos, izbeidz savu darbību.
   3.   Šo nolīgumu neinterpretē tā, ka tas paredz Pušu standartu vai tehnisko noteikumu abpusēju atzīšanu, un, ja vien šajā nolīgumā nav noteikts citādi, tas neparedz standartu vai tehnisko noteikumu līdzvērtības savstarpēju atzīšanu.
   4.   Neko šajā nolīgumā neinterpretē tā, ka ar šā nolīguma piemērojamo pielikumu tiek ierobežotas pušu tiesības – izmantojot normatīvos un administratīvos pasākumus – noteikt aizsardzības līmeni, kādu attiecīgā puse uzskata par piemērotu attiecībā uz drošību, vides aizsardzību un kā citādi saistībā ar risku.
   5.   Atzinumiem, ko sniedz pilnvarotas personas vai apstiprinātas organizācijas, kurām kādas puses piemērojamie tiesību akti dod tiesības sniegt tādus pašus atzinumus kā kompetentajai iestādei, šajā nolīgumā ir tāds pats spēks, kā kompetentās iestādes atzinumiem. Katras puses organizācija, kas ir atbildīga par šā nolīguma īstenošanu, atbilstīgi 7. pantam vajadzības gadījumā un iepriekš informējot savu otras puses sadarbības partneri, ir tiesīga tieši sadarboties ar šīs otras puses pilnvaroto personu vai apstiprināto organizāciju.
   4. pants
   Vispārīgā piemērošanas joma
   1.   Šis nolīgums attiecas uz:

               a)

               civilo aeronavigācijas ražojumu lidojumderīguma apstiprināšanu un uzraudzību;

               b)

               ekspluatācijā esošo gaisakuģu pastāvīgo lidojumderīgumu;

               c)

               ražošanas un izstrādes iekārtu apstiprināšanu un uzraudzību;

               d)

               tehniskās apkopes iekārtu apstiprināšanu un uzraudzību;

               e)

               civilo aeronavigācijas ražojumu apstiprināšanu attiecībā uz atbilstību vides aizsardzības prasībām un vides testēšanu; un

               f)

               saistītajiem sadarbības pasākumiem.

         2.   Eiropas Kopienai īstenojot savu kompetenci attiecībā uz gaisa pārvadājumiem, gaisakuģa apkalpes locekļu licencēšanu un uzskates mācību ierīču apstiprināšanu, puses saskaņā ar 16. pantā noteikto procedūru var vienoties par papildu pielikumiem, tostarp par katrai jomai īpašiem pārejas noteikumiem.
   5. pants
   Kompetentās iestādes
   1.   Ja saskaņā ar kādas puses tiesību aktiem iestāde ir piemērota, otra puse to atzīst par kompetento iestādi, kad attiecīgā puse ir veikusi tajā revīziju, lai noteiktu, ka:

               a)

               tā pilnībā atbilst attiecīgās puses tiesību aktu prasībām;

               b)

               tā zina otras puses prasības attiecībā uz piemērotās sertifikācijas tipu un apjomu, un

               c)

               tā spēj pildīt pielikumos noteiktos pienākumus.

         2.   Katra puse paziņo otrai pusei par savu kompetento iestādi, kad tā ir sekmīgi pabeigusi revīziju. Otra puse ir tiesīga apstrīdēt kompetentās iestādes tehnisko kompetenci vai atbilstību saskaņā ar šā panta 6. punktu.
   3.   Iestādes, kas norādītas 1. un 2. papildinājumā, tiek uzskatītas par atbilstīgām šā panta 1. punkta nosacījumiem, lai tās spētu īstenot attiecīgi A un B pielikumu laikā, kad šis nolīgums stājas spēkā.
   4.   Puses nodrošina, ka to kompetentās iestādes spēj un saglabā spēju pienācīgi novērtēt ražojumu vai organizāciju atbilstību, kā to paredz un nosaka šā nolīguma pielikumi. Tādēļ puses nodrošina, ka to kompetentajās iestādēs regulāri tiek veiktas revīzijas vai izvērtēšana.
   5.   Puses vajadzības gadījumā konsultējas, lai saglabātu uzticību jautājumā par atbilstības novērtējuma procedūrām. Šīs konsultācijas var ietvert vienas puses līdzdalību regulārajās revīzijās, kas saistītas ar atbilstības novērtējuma darbībām vai citiem izvērtējumiem, ko veic otras puses kompetentās iestādes.
   6.   Ja kāda puse apstrīd kompetentās iestādes tehnisko kompetenci vai atbilstību, apstrīdētāja puse rakstveidā informē otru pusi par šo attiecīgās kompetentās iestādes tehniskās kompetences vai atbilstības apstrīdēšanu un par savu nodomu pārtraukt attiecīgās kompetentās iestādes atzinumu atzīšanu. Minētā apstrīdēšana notiek objektīvi un pamatoti.
   7.   Jebkādu apstrīdējumu, kas paziņots saskaņā ar šā panta 6. punktu, apspriež Apvienotā komiteja, kas izveidota atbilstīgi 9. pantam, un tā var nolemt pārtraukt šīs kompetentās iestādes atzinumu atzīšanu vai ka ir nepieciešama tās tehniskās kompetences pārbaude. Parasti minēto pārbaudi laikus veic tā puse, kuras jurisdikcijā ir attiecīgā kompetentā iestāde, taču puses šo pārbaudi var veikt arī kopīgi, ja par to vienojas.
   8.   Ja 30 dienu laikā pēc paziņošanas Apvienotā komiteja nespēj atrisināt apstrīdējumu, kas paziņots saskaņā ar šā panta 6. punktu, apstrīdētāja puse ir tiesīga pārtraukt attiecīgās kompetentās iestādes atzinumu atzīšanu, taču tā atzīst atzinumus, kurus šī kompetentā iestāde sniegusi pirms paziņojuma datuma. Minētā pārtraukšana paliek spēkā, kamēr Apvienotā komiteja atrisina šo jautājumu.
   6. pants
   Aizsargpasākumi
   1.   Neko šajā nolīgumā neinterpretē tā, ka tiek ierobežotas kādas puses tiesības izmantot visus atbilstīgos un tūlītējos līdzekļus, ja ir pamatots risks, ka kāds ražojums vai pakalpojums:

               a)

               apdraud personu veselību vai drošību;

               b)

               neatbilst attiecīgās puses piemērojamajiem normatīvajiem un administratīvajiem pasākumiem, kas ietilpst šā nolīguma piemērošanas jomā; vai

               c)

               kā citādi neatbilst prasībām, kādas ir paredzētas šā nolīguma spēkā esošajā pielikumā.

         2.   Ja kāda puse veic pasākumus atbilstīgi šā panta 1. punktam, tā rakstveidā informē otru pusi 15 darba dienas pirms attiecīgo pasākumu veikšanas, sniedzot arī pamatojumu.
   7. pants
   Saziņa
   1.   Puses vienojas, ka to saziņa jautājumā par šā nolīguma ieviešanu notiek:

               a)

               attiecībā uz tehniskiem jautājumiem – ar tehnisko aģentu starpniecību;

               b)

               par visiem citiem jautājumiem:

                           —

                           Kanādā – ar Satiksmes ministrijas starpniecību,

                           —

                           Eiropas Kopienā – attiecīgā gadījumā ar Eiropas Komisijas un dalībvalstu kompetento iestāžu starpniecību.

         2.   Parakstot šo nolīgumu, puses viena otrai paziņo attiecīgos kontaktpunktus.
   8. pants
   Savstarpējā sadarbība, palīdzība un pārredzamība
   1.   Katra puse informē otru pusi par visiem tās attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, standartiem un prasībām, un par tās sertifikācijas sistēmu.
   2.   Puses informē viena otru par piedāvātajiem būtiskajiem labojumiem savos attiecīgajos normatīvajos aktos, standartos un prasībās, kā arī sertifikācijas sistēmās, ciktāl šie labojumi var ietekmēt nolīgumu. Cik vien iespējams, tās piedāvā viena otrai iespēju izteikt piezīmes par šādiem labojumiem pienācīgi izskata šādas piezīmes.
   3.   Vajadzības gadījumā puses izstrādā procedūras reglamentējošai sadarbībai un attiecībā uz visu to savu darbību pārredzamību, kuras ietilpst šā nolīguma piemērošanas jomā.
   4.   Ievērojot savus piemērojamos tiesību aktus, puses vienojas pēc pieprasījuma un laicīgi sniegt viena otrai informāciju par nelaimes gadījumiem, starpgadījumiem vai atgadījumiem, kas attiecas uz šā nolīguma priekšmetu.
   5.   Lai izmeklētu un risinātu drošības jautājumus savstarpējā sadarbībā, puses izlases veidā ļauj viena otrai piedalīties otras puses veiktajās pārbaudēs un revīzijās vai rīko kopīgas pārbaudes un revīzijas, ja tas nepieciešams.
   9. pants
   Pušu Apvienotā komiteja
   1.   Apvienoto komiteju veido abu pušu pārstāvji. Apvienotā komiteja ir atbildīga par šā nolīguma efektīvu darbību, un tā regulāri rīko sanāksmes, lai novērtētu nolīguma ieviešanas efektivitāti.
   2.   Apvienotā komiteja var izskatīt visus jautājumus, kas saistīti ar šā nolīguma darbību un īstenošanu. Proti, tā ir atbildīga par:

               a)

               atbilstīgu darbību izvērtēšanu un veikšanu attiecībā uz 5. punktā minētajiem apstrīdējumiem;

               b)

               jebkura jautājuma, kas saistīts ar šā nolīguma piemērošanu un īstenošanu, izšķiršanu, tostarp jautājumu, kurus citādi neizšķir nozares apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar attiecīgo pielikumu;

               c)

               paņēmienu izvērtēšanu, kā veicināt šā nolīguma darbību, un vajadzības gadījumā – par ieteikumu sniegšanu pusēm, lai grozītu nolīgumu;

               d)

               konkrētu pielikumu grozījumu izvērtēšanu;

               e)

               par papildu pielikumu izstrādes koordināciju, ja nepieciešams;

               f)

               ja nepieciešams – par darba procedūru apstiprināšanu reglamentējošajai sadarbībai un visu 4. pantā minēto darbību pārskatāmībai, ja tās nav citādi izstrādājusi kāda no nozares apvienotajām komitejām.

         3.   Apvienotā komiteja izstrādā savu reglamentu viena gada laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
   10. pants
   Abpusējās atzīšanas pienākumu pārtraukšana
   1.   Puse var pilnībā vai daļēji pārtraukt šā nolīguma pielikumā noteikto pienākumu izpildi, ja:

               a)

               otra puse nepilda šā nolīguma pielikumā noteiktos pienākumus; vai

               b)

               viena vai vairākas šīs puses kompetentās iestādes nespēj izpildīt jaunās vai papildu prasības, kādas otra puse ir pieņēmusi jomā, uz kuru attiecas šā nolīguma attiecīgais pielikums; vai

               c)

               otrai pusei vairs nav tiesisku un normatīvu līdzekļu un pasākumu, kādi nepieciešami šā nolīguma noteikumu īstenošanai.

         2.   Pirms pienākumu izpildes pārtraukšanas katra puse pieprasa konsultācijas saskaņā ar 15. pantu. Ja konsultācijas neatrisina domstarpības par kādu no pielikumiem, jebkura puse var paziņot otrai pusei par savu nodomu pārtraukt saskaņā ar to pielikumu izsniegto atbilstības atzinumu un apstiprinājumu atzīšanu, par kuru ir domstarpības. Šāds paziņojums ir rakstveidā, un tajā ir sīki izklāstīti pārtraukšanas iemesli.
   3.   Šāda pārtraukšana stājas spēkā 30 dienas pēc paziņojuma dienas, ja vien pirms šā termiņa beigām puse, kura ierosināja pārtraukšanu, rakstveidā nepaziņo otrai pusei, ka tā atsauc savu paziņojumu. Šāda pārtraukšana nedrīkst ietekmēt to atbilstības atzinumu, sertifikātu un apstiprinājumu derīgumu, ko attiecīgās puses tehniskais aģents vai kompetentā iestāde sniegusi pirms pārtraukšanas stāšanās spēkā. Jebkādu šādu pārtraukšanu, kas stājusies spēkā, var tūlīt atcelt, ja puses šajā nolūkā veic attiecīgu saraksti.
   11. pants
   Konfidencialitāte
   1.   Katra puse piekrīt tiesību aktos noteiktā mērā ievērot konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ko tā saņem no otras puses saskaņā ar šo nolīgumu.
   2.   Jo īpaši, ievērojot attiecīgos tiesību aktus, puses nenodod atklātībai un neļauj kompetentajai iestādei nodot atklātībai informāciju, ko tās saņem viena no otras saskaņā ar šo nolīgumu un kas uzskatāma par tirdzniecības noslēpumiem, konfidenciālu komerciālu un finanšu informāciju vai informāciju, kas saistīta ar nepabeigtu izmeklēšanu. Šādā izpratnē minētā informācija ir jāuzskata par patentētu, un tā ir attiecīgi jāmarķē.
   3.   Katra puse vai kompetentā iestāde, sniedzot par to informāciju otrai pusei vai otras puses kompetentajai iestādei, var izraudzīties to informācijas daļu, ko tā uzskata par neatklājamu.
   4.   Katra puse veic visus pamatotos preventīvos pasākumus, kādi nepieciešami, lai aizsargātu saskaņā ar šo nolīgumu saņemto informāciju no neatļautas atklāšanas.
   12. pants
   Izmaksu segšana
   1.   Par šajā nolīgumā noteiktajiem un otras puses sniegtajiem atbilstības novērtēšanas pakalpojumiem Puses nenosaka nekādu maksu vai atlīdzību fiziskām vai juridiskām personām, kuru darbību reglamentē šis nolīgums.
   2.   Katra puse cenšas nodrošināt, ka jebkāda maksa vai atlīdzība, ko tās tehniskais aģents nosaka juridiskām vai fiziskām personām, kuru darbību reglamentē šis nolīgums, ir taisnīga, pamatota un atbilstīga sniegtajiem sertifikācijas un uzraudzības pakalpojumiem, un nerada šķēršļus tirdzniecībai.
   3.   Katras puses tehniskais aģents ir tiesīgs ar tās maksas un atlīdzības palīdzību, kas noteikta fiziskām vai juridiskām personām, kuru darbību reglamentē šis nolīgums, atgūt izmaksas, kas saistītas ar piemērojamā pielikuma īstenošanu un ar revīzijām un pārbaudēm, kas veiktas, piemērojot 5. panta 5. punktu un 8. panta 5. punktu.
   13. pants
   Citi nolīgumi
   1.   Ja vien nolīguma pielikumos nav noteikts citādi, tiesības un pienākumi, kas noteikti nolīgumā, kuru kāda puse noslēgusi ar trešo personu, kas nav šā nolīguma dalībniece, nav spēkā attiecībā uz otru šā nolīguma pusi un neietekmē to jautājumā par trešā valstī izmantoto atbilstības novērtējuma procedūru rezultātu atzīšanu.
   2.   Stājoties spēkā, šis nolīgums aizstāj divpusējos aviācijas drošības nolīgumus, kas noslēgti starp Kanādu un Eiropas Savienības dalībvalstīm, attiecībā uz jebkuru jautājumu, kas ietverts šajā nolīgumā.
   3.   Šis nolīgums neietekmē pušu tiesības un pienākumus, kas paredzēti citos starptautiskos nolīgumos.
   14. pants
   Teritoriālā piemērošana
   Ja vien nolīguma pielikumos nav noteikts citādi, šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, piemērojot to saskaņā ar minētā līguma noteikumiem, un, no otras puses, Kanādas teritorijā.
   15. pants
   Apspriešanās un domstarpību izšķiršana
   1.   Katra puse var pieprasīt apspriešanos ar otru pusi par jebkādu ar šo nolīgumu saistītu jautājumu. Otra puse nekavējoties atbild uz šādu pieprasījumu un sāk apspriešanos laikā, par ko puses vienojas 45 dienu laikā.
   2.   Pusēm jādara viss iespējamais, lai pēc iespējas zemākā tehniskā līmenī mēģinātu atrisināt jebkādas savstarpējas domstarpības par šajā nolīgumā paredzēto sadarbību, rīkojot apspriešanos saskaņā ar šā nolīguma pielikumos iekļautajiem noteikumiem.
   3.   Ja domstarpības nav atrisinātas saskaņā ar šā panta 2. punktu, jebkurš tehniskais aģents šīs domstarpības var iesniegt izšķiršanai pušu Apvienotajā komitejā, kas izskata jautājumu.
   16. pants
   Spēkā stāšanās, izbeigšanas un grozīšanas kārtība
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad puses apmainās ar diplomātiskām notām, informējot viena otru par to, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā. Šis nolīgums paliek spēkā līdz brīdim, kad kāda no pusēm to izbeidz.
   2.   Katra puse var izbeigt šo nolīgumu jebkurā laikā, sešus mēnešus iepriekš rakstveidā paziņojot par to otrai pusei, ja vien minētais paziņojums par izbeigšanu netiek atcelts, pusēm savstarpēji vienojoties pirms minētā laikposma beigām.
   3.   Ja kāda puse vēlas grozīt nolīgumu, izslēdzot vienu vai vairākus pielikumus, bet saglabājot pārējos pielikumus, pusēm ir jāmēģina grozīt šo nolīgumu, panākot vienošanos saskaņā ar šajā pantā noteikto kārtību. Ja vienošanās netiek panākta, nolīguma darbība beidzas pēc sešu mēnešu termiņa, skaitot no paziņojuma datuma, ja vien puses nevienojas citādi.
   4.   Puses var grozīt nolīgumu ar savstarpēju rakstveida piekrišanu. Grozījumi nolīgumā stājas spēkā dienā, kad puses ir apmainījušās ar rakstveida paziņojumiem, informējot viena otru par to, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.
   5.   Neskarot šā panta 4. punktu, puses var vienoties grozīt esošos pielikumus vai pievienot jaunus pielikumus, savstarpēji apmainoties ar diplomātiskām notām. Minētie grozījumi stājas spēkā saskaņā ar noteikumiem, par kādiem ir panākta vienošanās, apmainoties ar diplomātiskajām notām.
   6.   Pēc šā nolīguma darbības izbeigšanas katra puse turpina atzīt par derīgiem jebkādus lidojumderīguma apstiprinājumus, apstiprinājumus par atbilstību vides aizsardzības prasībām vai sertifikātus, kas izsniegti saskaņā ar šo nolīgumu vēl pirms tā darbības izbeigšanas, ja tie joprojām atbilst šīs puses spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem.

      TO APLIECINOT, pienācīgi pilnvarotas, apakšā parakstījušās personas ir parakstījušas šo nolīgumu.
      Prāgā, divos eksemplāros, divi tūkstoši devītā gada sestajā maijā, angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, vācu, ungāru un zviedru valodā, visas versijas ir vienlīdz autentiskas.

         За Европейската общнoст
         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Pentru Comunitatea Europeană
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen

         За Kанада
         Por Canadá
         Za Kanadu
         For Canada
         Für Kanada
         Kanada nimel
         Για τον Καναδά
         For Canada
         Pour le Canada
         Per il Canada
         Kanādas vārdā
         Kanados vardu
         Kanada részéről
         Għall-Kanada
         Voor Canada
         W imieniu Kanady
         Pelo Canadá
         Pentru Canada
         Za Kanadu
         Za Kanado
         Kanadan puolesta
         För Kanada

   1. papildinājums

      Kompetento iestāžu saraksts, kuras atzītas par atbilstīgām 5.1. panta noteikumiem attiecībā uz A pielikumu

               1.

               Kompetentās iestādes attiecībā uz projektu apstiprinājumiem

                           —

                           Kanādā – Kanādas organizācija, kas atbild par civilo aviāciju.

                           —

                           Eiropas Kopienā – Eiropas Aviācijas drošības aģentūra.

               2.

               Kompetentās iestādes attiecībā uz ražošanas uzraudzību

                           —

                           Kanādā – Kanādas organizācija, kas atbild par civilo aviāciju.

                           —

                           Eiropas Kopienā – Eiropas Aviācijas drošības aģentūra; dalībvalstu kompetentās iestādes.

         2. papildinājums

      ES 27 dalībvalstu kompetentās iestādes, kuras attiecībā uz B pielikumu atzītas par atbilstīgām 5.1. panta noteikumiem


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/37 (2016. gada 28. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses

text:
               14.1.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 11/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/37
   (2016. gada 28. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 153. panta 2. punktu, 192. panta 1. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 24. aprīlī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu ar Kanādu.

               (2)

               Minētās sarunas ir pabeigtas, un Visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), būtu jāparaksta Savienības vārdā ar nosacījumu, ka tiek izpildītas vajadzīgās procedūras tā noslēgšanai vēlāk.

               (3)

               Saskaņā ar nolīguma 30.6. panta 1. punktu nolīgums nepiešķir tiesības vai pienākumus, uz ko var tieši atsaukties Savienības vai dalībvalstu tiesās,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Nolīguma teksts kopā ar kopīgo interpretējošo instrumentu un saistītajiem paziņojumiem un deklarācijām ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 28. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. LAJČÁK


title: 2006/351/EK: Eiropas Kopienu migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma Administratīvā komisija - Lēmums Nr. 205 ( 2005. gada 17. oktobris ) par jēdziena  daļējs bezdarbs  piemērošanu attiecībā uz pārrobežu darba ņēmējiem (Dokuments attiecas uz EEZ un ES/Šveices Nolīgumu)

text:
               18.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 130/37

      LĒMUMS Nr. 205
   (2005. gada 17. oktobris)
   par jēdziena “daļējs bezdarbs” piemērošanu attiecībā uz pārrobežu darba ņēmējiem
   (Dokuments attiecas uz EEZ un ES/Šveices Nolīgumu)
   (2006/351/EK)
   MIGRĒJOŠO DARBA ŅĒMĒJU SOCIĀLĀS DROŠĪBAS ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA,
   ņemot vērā 81. panta a) punktu Padomes 1971. gada 14. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1408/71 par sociālās drošības shēmu piemērošanu darba ņēmējiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenes locekļiem, kas pārvietojas Kopienā (1) saskaņā ar kuru Administratīvās komisijas pienākums ir izskatīt visus administratīvos jautājumus, kas rodas saistībā ar Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un turpmākajām regulām,
   ņemot vērā minētās regulas 71. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EEK) Nr. 1408/71 71. panta 1. punkta a) apakšpunktā ietverta norma, kas paredz atkāpi no minētās regulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktā vispārējā lex loci laboris principa pārrobežu darba ņēmējiem, kas ir pilnīgi bezdarbnieki.

               (2)

               Eiropas Kopienu tiesa ir nolēmusi, ka lai noteiktu, vai pārrobežu darba ņēmējs ir jāuzskata par daļēju bezdarbnieku vai pilnīgu bezdarbnieku minētās regulas 71. panta 1. punkta a) apakšpunkta izpratnē, ir jāpiemēro vienveidīgi Kopienas līmeņa kritēriji un ka šis novērtējums nedrīkst balstīties uz nacionālajiem normatīvajiem aktiem (2).

               (3)

               Dažādu dalībvalstu sociālās drošības iestāžu prakse rāda, ka pastāv interpretācijas atšķirības bezdarba veida noteikšanā, tāpēc jāprecizē minētā panta darbības joma, lai pieņemtu vienveidīgus un līdzsvarotus kritērijus, kurus minētās iestādes varētu piemērot.

               (4)

               Eiropas Kopienu tiesa ir precizējusi, ka līdzko pārrobežu darba ņēmējam vairs nav nekādas saiknes ar kompetento dalībvalsti un viņš ir pilnīgs bezdarbnieks, bezdarbnieka pabalstus nodrošina dzīves vietas iestāde uz sava rēķina.

               (5)

               Novērtējumu par to, vai pastāv darba attiecības, veic tikai atbilstoši nodarbinātības valsts normatīvajiem aktiem.

               (6)

               Regulas 71. pantā ietvertais pārrobežu darba ņēmēju aizsardzības mērķis netiktu sasniegts, ja darba ņēmējs, kam ir darba attiecības ar to pašu uzņēmumu citā dalībvalstī, nekā tā, kuras teritorijā viņš dzīvo, un kas ir pārtraucis darbu, tomēr tiktu uzskatīts par pilnīgu bezdarbnieku un bezdarbnieka pabalstu saņemšanai viņam būtu jāvēršas savas dzīves vietas iestādē.

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1)

               Regulas 71. panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām bezdarba veida (proti, daļējs vai pilnīgs bezdarbs) noteikšana nav atkarīga no jebkāda veida īslaicīgas darba pārtraukšanas ilguma, bet gan no tā, vai starp pusēm pastāv vai tiek uzturētas jebkādas darba tiesiskās attiecības.

               2)

               Ja pārrobežu darba ņēmējs turpina darba attiecības ar uzņēmumu citā dalībvalstī nekā tā, kuras teritorijā viņš dzīvo, bet viņš ir pārtraucis darbu, lai gan jebkurā laikā var atgriezties savā iepriekšējā amatā, minēto darba ņēmēju uzskata par daļēju bezdarbnieku un attiecīgos pabalstus nodrošina nodarbinātības dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 71. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļu.

               3)

               Ja pārrobežu darba ņēmējs, kam nav nekādu darba tiesisko attiecību, nav arī vairs nekādas saiknes ar nodarbinātības dalībvalsti (piemēram, darba tiesisko attiecību pārtraukšanas vai izbeigšanās gadījumā), darba ņēmēju uzskata par pilnīgu bezdarbnieku saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 71. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu, un bezdarbnieka pabalstus nodrošina dzīves vietas iestāde uz sava rēķina.

               4)

               Šo lēmumu piemēro no nākamā mēneša pirmās dienas pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

         Anna HUDZIECZEK

      (1)  OV L 149, 5.7.1971., 2. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 631/2004 (OV L 100, 6.4.2004., 1. lpp.).

      (2)  Nolēmums “R. J. de Laat/Bestuur van het Landelijk instituut sociale verzekeringen”, 2001. gada 15. marta lietā C-444/98, Judikatūras krājums – 2001, I-2229 un turpm. lpp.