C 285 E/74                                          Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                               LV       22.11.2006.
Ceturtdiena, 2005. gada 1. decembris
              16.     vērš uzmanību uz 1. punktu (xxvii) 2005. gada 6. jūlijā tā pieņemtajā rezolūcijā par priekšlikumu
              Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi (1) un aicina Komisiju līdzīgi paredzēt prēmiju sistēmu “Kopie-
              nas kvalitātes un efektivitātes rezerves” veidā to pasākumu veicināšanai, kuriem ir pārrobežu ietekme, vai
              kuri varētu atbilst eiroreģionos pastāvošajai infrastruktūrai;
              17.     uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.
              (1) Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0278.
              P6_TA(2005)0449
              Andrzej Pęczak imunitāte
              Eiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Andrzej Pęczak imunitāti un privilēģijas
                                                              (2005/2128(IMM))
              Eiropas Parlaments,
              — ņemot vērā Andrzej Pęczak pieprasījumu aizstāvēt viņa imunitāti sakarā ar kriminālprocesu, ko pret
                   viņu 2005. gada 18. aprīlī uzsākusi Lodzas (Polija) apgabaltiesa un par ko paziņots plenārsēdē
                   2005. gada 25. maijā,
              — ņemot vērā 8., 9. un 10. pantu 1965. gada 8. aprīļa Protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas
                   Kopienās, kā arī 6. panta 2. punktu 1976. gada 20. septembra Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu
                   ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās,
              — ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),
              — ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,
              — ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0330/2005),
              A. tā kā 2001. gada 23. septembrī Andrzej Pęczak tika ievēlēts par Polijas parlamenta deputātu; tā kā pēc
                   Pievienošanās līguma parakstīšanas 2003. gada 16. aprīlī viņš kļuva par novērotāju; tā kā no 2004. gada
                   1. maija līdz 2004. gada 19. jūlijam viņš bija Polijas parlamenta deputāts; tā kā viņa Polijas parlamenta
                   deputāta mandāts beidzās 2005. gada 19. oktobrī;
              B.   tā kā Andrzej Pęczak sūdzas par to, ka Polijas prokuratūra, uzsākot procesu, ir pārkāpusi likumu un ka
                   apgabaltiesas lēmumam viņu aizturēt, arestēt un vēlāk pagarināt aresta termiņu ir politiski iemesli;
              C. tā kā Andrzej Pęczak sūdzas par to, ka pret viņu uzsāktais kriminālprocess ir nevainīguma prezumpcijas
                   pārkāpums un ka viņa aizturēšanas un aresta apstākļi ierobežo viņa iespējas sevi aizstāvēt;
              D. tā kā Andrzej Pęczak sūdzas par to, ka procedūra, ko Polijas parlaments izmantoja, lai atceltu viņa
                   imunitāti, nav bijusi “likumīga” un ka viņa imunitāte atņemta, balstoties uz publikācijām plašsaziņas
                   līdzekļos, kā arī par to, ka aicinājumi rīkoties, ko viņš nosūtījis vairākām personām (piemēram, ombu-
                   dam), nav ievēroti;
              E.   tā kā, spriežot pēc iegūtās informācijas, Andrzej Pęczak neaizsargā deputāta imunitāte attiecībā ne uz
                   vienu no prasībām, ar ko iepazīstināts Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs,
              1.     nolemj neaizstāvēt Andrzej Pęczak imunitāti un privilēģijas.
              (1) Lieta 101/63: Wagner pret Fohrmann un Krier (1964) ECR 195; Lieta 149/85: Wybot pret Faure un citiem, (1986) ECR
                  2391.


title: 2006/811/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2006. gada 27. aprīlis ) par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome

text:
               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/30

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2006. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
   (2006/811/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Kopienu 2004. finanšu gada galīgos pārskatus – III sējums (N6-0027/2005 – C6-0359/2005),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2004. finanšu gadu un to iestāžu atbildes, kurās veikta revīzija (2),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta iesniedza saskaņā ar EK līguma 248. pantu (3),

               —

               ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 275. un 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un it īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0111/2006),

               1.

               sniedz Padomes ģenerālsekretāram apstiprinājumu par 2004. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus komentārus pievienotajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas ombudam un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV L 53, 23.2.2004.

      (2)  OV C 301, 30.11.2005., 1. lpp.

      (3)  OV C 301, 30.11.2005., 9. lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp

      (5)  OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/31

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   ar komentāriem, kuri ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Kopienu 2004. finanšu gada galīgos pārskatus – III sējums (N6-0027/2005 – C6-0359/2005),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2004. finanšu gadu un to iestāžu atbildes, kurās veikta revīzija (2),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību (3), kuru Revīzijas palāta iesniedza saskaņā ar EK līguma 248. pantu,

               —

               ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 275. un 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un it īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0111/2006),

               1.

               atzīmē, ka 2004. gadā Padome pārvaldīja budžetu EUR 541 916 200 apmērā un tā izmantošanas līmenis bija 98,10 %;

               2.

               atzīmē Revīzijas palātas izteiktās piezīmes un aicina Padomi ņemt tās vērā un turpmāk uzlabot finanšu vadību;

               3.

               konstatē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas gada pārskata 9. nodaļas 4. punktu, Padome 2004. gadā, pēc Finanšu regulas pieņemšanas 2002. gada jūnijā, vēl aizvien nebija noteikusi nekādus iekšējās kontroles standartus un saskaņā ar tās sniegtajām atbildēm, tā tos pieņēma tikai 2005. gada 20. jūlijā;

               4.

               atgādina, ka Komisijas 2005. gada 15. jūnija paziņojums par plānu integrētas kontroles pamatsistēmas izveidei (KOM(2005)0252) ir vienādi piemērojams visās ES iestādēs un ka tādēļ Padomei būtu jāuzņemas vadošā loma, rādot priekšzīmi;

               5.

               norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas gada pārskata 9. nodaļas 18. punktu papildu ikgadējais atvaļinājums, kas piešķirts pirms 1997. gada 31. decembra kā kompensācija par virsstundu darbu, tika atlīdzināts naudas izteiksmē, ierēdnim aizejot pensijā, ja viņš šo papildu atvaļinājumu nebija izmantojis; atzīmē, ka Padomes atbilde neizskaidro, kāpēc šādus maksājumus saņēma A un B pakāpes darbinieki, kuriem saskaņā ar Civildienesta noteikumiem kompensācija par virsstundām nepienākas;

               6.

               atzīmē, ka Padome izmantoja vispārējus pārvietojumus gada beigās, lai veiktu priekšlaicīgus maksājumus par LEX ēku, kā dēļ budžeta 206. pantā sākotnēji paredzētā summa EUR 13 500 000 apmērā palielinājās par 333 %, sasniedzot EUR 58 449 000 ; vienlaicīgi atzīmē, ka Eiropas Parlaments saskaras ar līdzīgām problēmām;

               7.

               atzīmē, ka sākotnējā apropriācija, kas paredzēta īpašajiem padomniekiem Eiropas drošības un aizsardzības politikas jomā, ir palielinājusies par 225 % (budžeta 313. pants);

               8.

               atgādina 2005. gada 27. oktobra rezolūcijā (6) izteikto piezīmi, ka citu iestāžu budžetos jāiekļauj administratīvie izdevumi;

               9.

               uzskata, ka lielāka skaidrība par ES terorisma apkarošanas koordinatora izdevumiem uzlabotu pārredzamību; atgādina, ka principā darbības izdevumi jāveic tikai Komisijai;

               10.

               mudina Padomi uzlabot tās ziņojumu sagatavošanas spēju, darot pieejamu budžeta izpildes apstiprinātājai iestādei Finanšu regulas 60. panta 7. punktā minēto gada darbības pārskatu, kā to jau ir izdarījušas visas pārējās iestādes, tai skaitā Eiropas Parlaments, un tādējādi nodrošinot ES iestāžu lielāku pārredzamību;

               11.

               atzīmē, ka Padome pašreiz vada LEX ēkas celtniecības projektu, kura aprēķinātās izmaksas ir EUR 233 000 000 (2003. gada cenās);

               12.

               atgādina, ka 2004. gada 18. novembra vēstulē par 2003. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru Padome noraidīja ielūgumu apmeklēt Budžeta kontroles komitejas sanāksmi, kurš tika nosūtīts, atsaucoties uz 1970. gada 22. aprīļa džentlmeņu vienošanos; atgādina arī Padomes neatsaucību iepriekšējos gados, sniedzot ļoti virspusējas atbildes uz jautājumiem, ko Budžeta kontroles komiteja izsūtīja pārējām iestādēm, lai sagatavotu lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu; uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējo kompromisu neformāla dialoga veidā starp Padomi un atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un referentu, atbildīgajai komitejai vajadzētu paplašināt savu dalību, iesaistot citus deputātus, kuri vēlas dod ieguldījumu šajā dialogā.

      (1)  OV L 53, 23.2.2004.

      (2)  OV C 301, 30.11.2005., 1. lpp.

      (3)  OV C 301, 30.11.2005., 9. lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp

      (5)  OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp.

      (6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0410.


title: 2014/511/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 30. jūlijs ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Beļģijas

text:
               31.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 229/12

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 30. jūlijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Beļģijas

      (2014/511/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
   ņemot vērā Beļģijas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

               (2)

               Pēc Claude ROLIN kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Raymond COUMONT kungs tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 30. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2431 (2015. gada 21. decembris), ar ko groza Padomes Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

text:
               22.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 334/22

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/2431
   (2015. gada 21. decembris),
   ar ko groza Padomes Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/512/KĀDP (1).

               (2)

               Eiropadome 2015. gada 19. martā vienojās, ka tiks veikti vajadzīgie pasākumi, lai Lēmumā 2014/512/KĀDP noteikto ierobežojošo pasākumu piemērošanas ilgumu skaidri saistītu ar Minskas vienošanos pilnīgu īstenošanu.

               (3)

               Minskas vienošanās netiks pilnība īstenotas līdz 2015. gada 31. decembrim. Lēmums 2013/512/KĀDP tādēļ būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem, lai dotu Padomei iespēju turpināt izvērtēt minēto vienošanos īstenošanu.

               (4)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2014/512/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2014/512/KĀDP 9. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

      “Šo lēmumu piemēro līdz 2016. gada 31. jūlijam.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2015. gada 21. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. ASSELBORN

      (1)  Padomes Lēmums 2014/512/KĀDP (2014. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā (OV L 229, 31.7.2014., 13. lpp.).


title: 2010/743/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2010. gada 24. novembris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Nīderlandes pieteikums EGF/2009/029 NL/ Gelderland un Overijssel , 18. nodaļa)

text:
               4.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 318/40

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 24. novembris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Nīderlandes pieteikums EGF/2009/029 NL/Gelderland un Overijssel, 18. nodaļa)
   (2010/743/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū.

               (2)

               Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

               (3)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

               (4)

               Nīderlande 2009. gada 30. decembrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu saistībā ar darbinieku atlaišanu 45 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 18. nodaļas (“Poligrāfija un ierakstu reproducēšana”) nozarē divos NUTS II kaimiņu reģionos – Gelderlandē (NL22) un Overeiselā (NL21) –, un vēlāk šo pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju līdz 2010. gada 6. maijam. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 2 013 619 apmērā.

               (5)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Nīderlandes iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, lai piešķirtu EUR 2 013 619 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2010. gada 24. novembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. CHASTEL

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.


title: 2009/215/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2008. gada 22. aprīlis ) par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/167

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2008. gada 22. aprīlis)
   par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2009/215/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā (4), un it īpaši tās 14. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0128/2008),

               1.

               sniedz Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā direktoram apstiprinājumu par aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 26. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 62. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/168

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2008. gada 22. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā (4), un it īpaši tās 14. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0128/2008),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2006. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2007. gada 24. aprīlī Parlaments sniedza Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā direktoram apstiprinājumu par aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           konstatēja augstu darbības izdevumiem paredzēto līdzekļu pārnesumu līmeni, kā arī lielu skaitu pārvietojumu starp budžeta pozīcijām bez pietiekama pamatojuma apliecinošu dokumentu veidā,

                           —

                           aicināja aģentūru īstenot 2005. gadā nepabeigto iekšējās kontroles sistēmas ieviešanu un ieviest riska analīzi un pārbaudes punktu sarakstu kredītrīkotāju un to darbinieku vajadzībām, kuri veic darbības pārbaudes,

                           —

                           pauda nožēlu, ka publiskā iepirkuma procedūrās vairākos gadījumos trūka apliecinošu dokumentu par to, kā konkursu vērtēšanas komiteja vērtējusi iesniegto piedāvājumu kvalitāti,

         Vispārējie apsvērumi, kas attiecas uz ES aģentūru horizontālā līmeņa jautājumiem un tādējādi ir būtiski katras aģentūras budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā

               1.

               atzīmē, ka, Revīzijas palātai veicot 24 aģentūru un citu satelītdienestu revīziju, to budžets 2006. gadā veidoja 1 080,5 milj. EUR (vislielākais budžets 271 milj. EUR apmērā bija Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai, bet vismazākais 5 milj. EUR apmērā – Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL));

               2.

               norāda, ka pie ārējām ES struktūrvienībām, kurās jāveic revīzija un jāapstiprina budžeta izpilde, tagad pieder ne tikai tradicionālās regulatīvās aģentūras, bet arī izpildaģentūras, kas izveidotas konkrētu programmu īstenošanai, un tuvākajā nākotnē pie tām piederēs arī kopuzņēmumi, kuri dibināti publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros (kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas);

               3.

               konstatē, ka to aģentūru skaits, uz kurām attiecas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, ir mainījies šādi: 2000. finanšu gadā – 8, 2001. gadā – 10, 2002. gadā – 11, 2003. gadā – 14, 2004. gadā – 14, 2005. gadā – 16, 2006. gadā – 20 regulatīvās aģentūras un 2 izpildaģentūras (izņemot 2 aģentūras, kurās revīziju veic Revīzijas palāta, bet tām paredzēta budžeta izpildes iekšēja apstiprināšana);

               4.

               tādēļ secina, ka revīzijas veikšana/budžeta izpildes apstiprināšana ir apgrūtinošs un nesamērīgi sarežģīts process, ņemot vērā aģentūru/satelītdienestu budžeta salīdzinošo lielumu; uzdod atbildīgajai komitejai rūpīgi pārskatīt aģentūru un satelītdienestu budžeta izpildes apstiprināšanas procesu, lai izstrādātu vienkāršāku un racionālāku pieeju, paturot prātā, ka turpmākajos gados arvien pieaugs to struktūrvienību skaits, kurām būs jāsagatavo īpašs ziņojums par budžeta izpildes apstiprināšanu;

         Pamatapsvērumi

               5.

               prasa Komisijai, pirms dibināt jaunu aģentūru vai pārveidot jau esošu aģentūru, sniegt nepārprotamus paskaidrojumus par šādiem jautājumiem: aģentūras veids, aģentūras mērķi, aģentūras iekšējās pārvaldes struktūra, produkti, pakalpojumi, pamatprocedūras, mērķgrupa, klienti un ieinteresētās personas, oficiālas attiecības ar ārējiem dalībniekiem, atbildība par budžeta izpildi, finanšu plānošana, kā arī personāla un kadru politika;

               6.

               pieprasa, lai visas aģentūras tiktu pārvaldītas, pamatojoties uz ikgadēju darbības nolīgumu, ko aģentūra sagatavo kopā ar atbildīgo ģenerāldirektorātu un kurā iekļauti galvenie mērķi nākamajam gadam, finanšu shēma un skaidri rādītāji darbības rezultātu vērtēšanai;

               7.

               pieprasa, lai Revīzijas palāta vai cits neatkarīgs revidents sistemātiski (un tieši šajā nolūkā) pārbaudītu aģentūru darbības rezultātus; uzskata, ka, veicot šādu revīziju, nedrīkst aprobežoties ar ierastajiem finanšu pārvaldības elementiem un publisko līdzekļu pienācīgu izlietojumu, bet jāizvērtē arī administrācijas efektivitāte un lietderīgums un katrā aģentūrā jāparedz finanšu pārvaldības novērtēšana;

               8.

               pauž uzskatu, ka attiecībā uz aģentūrām, kuras pastāvīgi pārāk augstu novērtē savas finanšu vajadzības, ir jāparedz tehnisks samazinājums, pamatojoties uz brīvajām amata vietām; uzskata, ka tādējādi ilgtermiņā samazināsies aģentūrām piešķiramie ieņēmumi un līdz ar to – arī administratīvās izmaksas;

               9.

               kā nopietnu problēmu min to, ka vairākas aģentūras ir kritizētas par publiskā iepirkuma normatīvu, Finanšu regulas, Civildienesta noteikumu u. c. noteikumu neievērošanu; uzskata, ka galvenais iemesls ir tas, ka šie noteikumi un Finanšu regula ir galvenokārt domāti lielākām iestādēm un parasti mazākajām aģentūrām trūkst “kritiskās masas”, lai pildītu šīs normatīvās prasības; tādēļ aicina Komisiju rast ātru risinājumu efektivitātes uzlabošanai, apvienojot vairāku aģentūru administratīvās funkcijas, lai sasniegtu šo “kritisko masu” (paturot prātā vajadzīgās izmaiņas pamatregulās, kas reglamentē aģentūru darbību un budžeta neatkarību), vai steidzami sagatavot īpašu noteikumu projektu (it īpaši īstenošanas noteikumus aģentūrām), kas nodrošinātu tām pilnīgu atbilstību prasībām;

               10.

               uzstāj, lai Komisija, gatavojot provizorisko budžeta projektu, ņem vērā atsevišķo aģentūru budžeta izpildes rezultātus iepriekšējos gados, jo īpaši n-1 gadā, un attiecīgi pārskata konkrēto aģentūru pieprasīto budžetu; aicina Parlamenta atbildīgo komiteju respektēt šādas pārskatīšanas rezultātus un, ja to nav izdarījusi Komisija, pašai pārskatīt attiecīgo budžetu līdz saprātīgam līmenim, kas atbilst katras aģentūras līdzekļu apgūšanas un īstenošanas spējām;

               11.

               atgādina, ka lēmumā par 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Parlaments aicināja Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par katras pastāvošās aģentūras “pievienoto vērtību”; ja kādas aģentūras “pievienotā vērtība” novērtēta negatīvi, aicina visas attiecīgās iestādes īstenot vajadzīgos pasākumus, no jauna formulējot aģentūras pilnvaras vai slēdzot to; norāda, ka 2007. gadā Komisija nav veikusi nevienu šādu novērtējumu; uzstāj, lai Komisija līdz lēmuma pieņemšanai par 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu iesniedz vismaz piecus novērtējumus, vispirms pievēršoties vecākajām aģentūrām;

               12.

               pauž uzskatu, ka nekavējoties jāpilda Revīzijas palātas ieteikumi un aģentūrām izmaksājamās subsīdijas jāsamēro ar to faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem; turklāt uzskata, ka grozījumi, kas izdarīti vispārējā Finanšu regulā, ir jāiekļauj gan aģentūru finanšu pamatregulās, gan citos īpašos finanšu noteikumos;

         Pārskatu sagatavošanas principi

               13.

               atzīmē, ka aģentūrām nav vienotas pieejas attiecībā uz to, kā atskaitīties par savu darbību attiecīgajā finanšu gadā un kā sagatavot ziņojumus un pārskatus par budžeta un finanšu vadību, un trūkst vienotas pieejas jautājumam, vai aģentūras direktoram ir jāsagatavo ticamības deklarācija; konstatē, ka ne visas aģentūras skaidri apzinās atšķirību starp a) sabiedrības iepazīstināšanu ar aģentūras darbu un b) tehnisko ziņojumu par budžeta un finanšu vadību;

               14.

               atzīmē, ka daudzu aģentūru direktori par 2006. gadu ir sagatavojuši ticamības deklarāciju, vienā gadījumā iekļaujot tajā svarīgu atrunu, lai gan Komisijas norādījumi par darbības pārskatu sagatavošanu to skaidri neparedz;

               15.

               atgādina, ka Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijas (7) 26. punktā  ietverts aicinājums aģentūru direktoriem turpmāk pievienot gada darbības pārskatam, kuru iesniedz kopā ar informāciju par finansēm un vadību, ticamības deklarāciju par darbību likumību un pareizību līdzīgi deklarācijām, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

               16.

               aicina Komisiju attiecīgi grozīt norādījumus aģentūrām;

               17.

               turklāt mudina Komisiju strādāt ar aģentūrām, lai sagatavotu vienotu paraugu, kas piemērojams visām aģentūrām un satelītdienestiem, vienlaikus skaidri ievērojot atšķirību starp:

                           —

                           plašākai sabiedrībai paredzētu gada ziņojumu par struktūrvienības darbību, veicamo darbu un sasniegto,

                           —

                           finanšu pārskatiem un ziņojumu par budžeta izpildi,

                           —

                           darbības pārskatu saskaņā ar Komisijas ģenerāldirektoru darbības pārskatiem,

                           —

                           struktūrvienības direktora parakstītu ticamības deklarāciju, kas satur atrunas vai piezīmes, kuras, pēc direktora ieskatiem, jādara zināmas iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi;

         Revīzijas palātas vispārējie konstatējumi

               18.

               atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu (gada pārskata 10.29. punkts (8), ka Komisijas izmaksātās subsīdijas no Kopienas budžeta nebalstās uz pietiekami pamatotām aplēsēm par aģentūru vajadzībām pēc naudas līdzekļiem, kas – kopā ar pārnesumiem – rada apjomīgu naudas līdzekļu atlikumu; turklāt atzīmē, ka Revīzijas palāta iesaka pieskaņot izmaksājamās subsīdijas aģentūru faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem;

               19.

               atzīmē, ka 2006. gada beigās grāmatvedības sistēma ABAC vēl nebija ieviesta 14 aģentūrās (zemsvītras piezīme gada pārskata 10.31. punktā);

               20.

               ņem vērā Revīzijas palātas piezīmi (gada pārskata 1.25. punkts), ka dažās aģentūrās ir uzskaitītas uzkrātās maksas par neizmantotajiem atvaļinājumiem; norāda, ka trijām aģentūrām (Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centram (Cedefop), Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL) un Eiropas Dzelzceļa aģentūrai) Revīzijas palāta ir iekļāvusi piezīmes ticamības deklarācijā par 2006. finanšu gadu (par 2005. gadu – Cedefop, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai);

         Iekšējā revīzija

               21.

               atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas 185. panta 3. punktu Komisijas iekšējais revidents ir arī iekšējais revidents regulatīvajās aģentūrās, kuras saņem dotācijas no ES budžeta; norāda, ka iekšējais revidents ziņo katras aģentūras valdei un direktoram;

               22.

               vērš uzmanību uz šādu atrunu, kas ietverta iekšējā revidenta gada darbības ziņojumā par 2006. gadu:
               “Komisijas iekšējais revidents nespēj pienācīgi pildīt pienākumu, kas viņam noteikts Finanšu regulas 185. pantā kā Kopienas struktūrvienību iekšējam revidentam, nepietiekamā personālsastāva dēļ.”;

               23.

               tomēr ņem vērā iekšējā revidenta darbības ziņojumā par 2006. gadu iekļauto piezīmi, ka, sākot ar 2007. gadu, Komisijai piešķirot papildu personālsastāvu Iekšējās revīzijas dienestam (IRD), visās izveidotajās regulatīvajās aģentūrās katru gadu būs jāveic iekšējā revīzija;

               24.

               atzīmē, ka arvien palielinās regulatīvo aģentūru, izpildaģentūru un kopuzņēmumu skaits, kuros saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu revīzija jāveic Iekšējās revīzijas dienestam; aicina Komisiju informēt atbildīgo komiteju par to, vai Iekšējās revīzijas dienestam būs pietiekams personālsastāvs, lai turpmākajos gados veiktu gada revīziju visās šajās struktūrvienībās;

               25.

               konstatē, ka saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu visām aģentūrām ik gadu jāiesniedz Komisijai un iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi, direktora sagatavots ziņojums, kurā apkopoti dati par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un šajā sakarā veiktajiem pasākumiem; aicina aģentūras norādīt, vai šī prasība ir izpildīta un kādā veidā;

               26.

               ņemot vērā iekšējo revidentu iespējas, jo īpaši attiecībā uz mazākajām aģentūrām, pieņem zināšanai iekšējā revidenta 2006. gada 14. septembra priekšlikumu Parlamenta atbildīgajai komitejai atļaut mazākajām aģentūrām iepirkt iekšējās revīzijas pakalpojumus no privātā sektora;

         Aģentūru novērtējums

               27.

               atgādina, ka Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajā paziņojumā (9), par kuru vienojās, to saskaņojot pirms Ecofin budžeta Padomes 2007. gada 13. jūlija sanāksmes, iekļauts aicinājums uzskaitīt i) aģentūras, kuru darbību Komisija grasās izvērtēt, un ii) aģentūras, kuru darbība jau ir izvērtēta, pievienojot svarīgāko konstatējumu kopsavilkumu;

         Disciplinārās procedūras

               28.

               atzīmē, ka atsevišķām aģentūrām, ja tās ir nelielas, ir grūti izveidot īpašas (ad hoc) disciplinārlietu kolēģijas, kurās būtu pārstāvēts attiecīgi kvalificēts personāls, bet Komisijas Izmeklēšanas un disciplinārlietu biroja (IDOC) kompetence neattiecas uz aģentūrām; aicina aģentūras apsvērt iespēju izveidot aģentūru disciplinārlietu kolēģiju;

         Iestāžu nolīguma projekts

               29.

               atgādina, ka Komisijas prezentētajā Iestāžu nolīguma projektā par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (COM(2005) 59) bija paredzēts noteikt horizontālus principus attiecībā uz Eiropas regulatīvo aģentūru izveidi, struktūru, darbību, novērtēšanu un kontroli; atzīmē, ka šis projekts ir vērtīga iniciatīva, mēģinot loģiski pamatot aģentūru izveidi un vadīšanu; atzīmē konstatējumu Komisijas 2006. gada kopsavilkuma pārskatā (COM(2007) 274 3.1. punkts), ka, lai arī pārrunu sekmīgā gaita pēc minētā priekšlikuma publicēšanas apstājās, Padome 2006. gada beigās atsāka saturiskas sarunas; pauž nožēlu, ka dokumenta pieņemšana ir aizkavējusies;

               30.

               tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2008. gadā nākt klajā ar paziņojumu par regulatīvo aģentūru nākotni;

         Pašfinansētās aģentūras

               31.

               atgādina, ka divās pašfinansētajās aģentūrās budžeta izpildi direktoram apstiprina valde; atzīmē, ka abās aģentūrās ir uzkrāts liels pārpalikums no maksājumu ieņēmumiem, kuri pārnesti no iepriekšējiem gadiem:

                           —

                           Iekšējā tirgus saskaņošanas birojā nauda un tās ekvivalenti veido 281 milj. EUR (10),

                           —

                           Kopienas Augu šķirņu birojā nauda un tās ekvivalenti veido 18 milj. EUR (11);

         Īpašie apsvērumi

               32.

               atzīmē, ka Revīzijas palātas ziņojumā par 2006. gadu ir konstatēts, ka 2006. gadā direktors parakstījis 19 rīkojumus aptuveni par EUR 880 000 budžeta līdzekļu pārvietošanu starp pantiem nodaļas robežās, taču aģentūras valde pretēji Finanšu regulas prasībai nesaņēma vajadzīgo informāciju, un tādējādi nebija stingri ievērots budžeta specifikācijas princips;

               33.

               atzīmē, ka aģentūras gada pārskati (budžeta izlietojuma pārskati) liecina, ka 2006. gadā Komisijai tika atmaksāts 2005. gada atlikums EUR 378 878,09 apmērā un ka par 2006. finanšu gadu tiks atmaksāts vēl EUR 170 095,07;

               34.

               atzīmē, ka 2006. gada bilance tomēr uzrāda uzkrāto līdzekļu atlikumu EUR 1 820 135,58 apmērā;

               35.

               atzīmē, ka 2006. gadā no kopējā darbinieku skaita, t. i., no 59 darbiniekiem, 26 darbiniekiem bija vienāda valstspiederība;

               36.

               uzskata, ka aģentūra ir viena no galvenajām struktūrām, kas valsts, reģionu un vietējā līmenī nodrošina paraugprakses izplatīšanu profilakses jomā, lai Eiropas Savienībā veicinātu drošību un veselības aizsardzību darbā; vēlreiz pauž atzinību par aģentūras paveikto, kura neatlaidīgi pilda tai uzticētos pienākumus, tā sniedzot nenovērtējamu ieguldījumu.

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 26. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 62. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 187, 15.7.2008., 114. lpp.

      (7)  Eiropas Parlamenta rezolūcija ar piezīmēm lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras direktoram 2003. finanšu gada ietvaros (OV L 196, 27.7.2005., 87. lpp.).

      (8)  OV C 273, 15.11.2007., 1. lpp.

      (9)  Padomes dokuments DS 605/1/07 Rev1.

      (10)  Avots: Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 141. lpp.).

      (11)  Avots: Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 135. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (1997. gada 26. jūnijs) par to, ka Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā tiek noslēgts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997D0630

Oficiālais Vēstnesis L 262 , 24/09/1997 Lpp. 0006 - 0006

		Komisijas Lēmums(1997. gada 26. jūnijs)par to, ka Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā tiek noslēgts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses(97/630/EOTK, Euratom)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. panta 1. punktu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta 2. punktu,tā kā līdz Partnerības un sadarbības līguma, kas parakstīts Luksemburgā 1996. gada 22. aprīlī, spēkā stāšanās brīdim ir nepieciešams apstiprināt Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem, kas Tbilisi 1996. gada 5. oktobrī parakstīts starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses;tā kā minētā Pagaidu nolīguma noslēgšana ir nepieciešama, lai sasniegtu Kopienas mērķus, kas izklāstīti Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 2. un 3. pantā, un tā kā šajā līgumā netika paredzēti visi gadījumi, uz ko attiecas šis lēmums;pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un ar Padomes piekrišanu, kas sniegta 1997. gada 29. aprīlī,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā kopā ar Protokolu un deklarācijām tiek apstiprināts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses.Minētie dokumenti ir pievienoti šim lēmumam [1].2. pantsKomisijas priekšsēdētājs Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā sniedz paziņojumu, kas paredzēts šī Pagaidu nolīguma 32. pantā.Briselē, 1997. gada 26. jūnijāKomisijas vārdā —priekšsēdētājsJacques Santer[1] OV L 129, 21.5.1997., 23. lpp.--------------------------------------------------


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/2330 (2015. gada 4. decembris), ar ko groza Lēmumu ECB/2014/53 par 2015. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu (ECB/2015/41)

text:
               12.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/119

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/2330
   (2015. gada 4. decembris),
   ar ko groza Lēmumu ECB/2014/53 par 2015. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu (ECB/2015/41)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt dalībvalstu, kuru valūta ir euro, emitēto monētu apjomu.

               (2)

               Pamatojoties uz dalībvalstu, kuru valūta ir euro, ECB iesniegtajiem aprēķiniem par euro monētu pieprasījumu 2015. gadā, ECB ar Lēmumu ECB/2014/53 (1) apstiprināja apgrozībai paredzēto euro monētu un euro kolekcijas monētu, kas nav paredzētas apgrozībai, kopējo apjomu 2015. gadā.

               (3)

               Grieķijas Finanšu ministrija 2015. gada 1. oktobrī lūdza no 13,3 milj. euro līdz 52,7 milj. euro palielināt euro monētu apjomu, ko Grieķija var emitēt 2015. gadā, lai tā varētu apmierināt monētu negaidīto pieprasījumu.

               (4)

               ECB apstiprina iepriekš tekstā minēto lūgumu palielināt apgrozībai paredzēto euro monētu apjomu, ko Grieķija var emitēt 2015. gadā.

               (5)

               Beļģijas Finanšu ministrija 2015. gada 2. oktobrī lūdza no 0,8 milj. euro līdz 65,8 milj. euro palielināt euro monētu apjomu, ko Beļģija var emitēt 2015. gadā, lai tā varētu apmierināt monētu negaidīto pieprasījumu.

               (6)

               ECB apstiprina iepriekš tekstā minēto lūgumu palielināt apgrozībai paredzēto euro monētu apjomu, ko Beļģija var emitēt 2015. gadā.

               (7)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2014/53,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījums
   Tabulu Lēmuma ECB/2014/53 1. pantā aizstāj ar šādu:

                  (milj. euro)

                  Apgrozībai paredzēto monētu emisija un kolekcijas monētu (nav paredzētas apgrozībai) emisija 2015. gadā

                  Beļģija

                  65,8

                  Vācija

                  529,0

                  Igaunija

                  10,3

                  Īrija

                  39,0

                  Grieķija

                  52,7

                  Spānija

                  301,4

                  Francija

                  230,0

                  Itālija

                  41,5

                  Kipra

                  10,0

                  Lietuva

                  120,7

                  Luksemburga

                  45,0

                  Malta

                  8,7

                  Nīderlande

                  52,5

                  Latvija

                  30,6

                  Austrija

                  248,0

                  Portugāle

                  30,0

                  Slovēnija

                  13,0

                  Slovākija

                  13,4

                  Somija

                  60,0”

   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kurā to paziņo adresātiem.
   3. pants
   Adresāti
   Šis lēmums adresēts dalībvalstīm, kuru valūta ir euro.

      Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 4. decembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  Lēmums ECB/2014/53 (2014. gada 11. decembris) par 2015. gadā emitējamo monētu daudzuma apstiprināšanu (OV L 365, 19.12.2014., 163. lpp.).


title: Tiesas Lēmums (ES) 2016/2386 (2016. gada 20. septembris) attiecībā uz drošības noteikumiem, kas piemērojami informācijai vai materiāliem, kuri iesniegti Vispārējā tiesā atbilstoši tās Reglamenta 105. pantam

text:
               24.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 355/5

         TIESAS LĒMUMS (ES) 2016/2386
   (2016. gada 20. septembris)
   attiecībā uz drošības noteikumiem, kas piemērojami informācijai vai materiāliem, kuri iesniegti Vispārējā tiesā atbilstoši tās Reglamenta 105. pantam
   TIESA,
   ņemot vērā Reglamentu, it īpaši tā 190.a panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Atbilstoši Vispārējās tiesas Reglamenta 105. panta 1. un 2. punktam puse tiesvedībā – brīvprātīgi vai saistībā ar Vispārējās tiesas noteiktu pierādījumu savākšanas pasākumu – var iesniegt informāciju vai materiālus, kas skar Eiropas Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošību vai to starptautisko attiecību uzturēšanu. Minētā panta 3.–10. punktā ir paredzēta procesuālā kārtība, kas piemērojama šādai informācijai vai materiāliem.

               (2)

               Ņemot vērā attiecīgās informācijas vai materiālu sensitīvo un konfidenciālo raksturu, ar Vispārējās tiesas Reglamenta 105. pantu izveidotās kārtības īstenošanai ir jāievieš atbilstoša drošības sistēma, lai garantētu šīs informācijas vai materiālu augstu aizsardzības līmeni.

               (3)

               Šajā nolūkā drošības sistēmai ir jābūt attiecināmai uz visu informāciju vai materiāliem, kas iesniegti atbilstoši minētā reglamenta 105. panta 1. vai 2. punktam, ja tā ir Eiropas Savienības klasificēta informācija vai ja puse, kura šo informāciju vai materiālus iesniegusi, attiecībā uz tiem ir norādījusi, ka to izpaušana otrai pusei kaitētu Savienības vai tās dalībvalstu drošībai vai to starptautisko attiecību uzturēšanai, tostarp gadījumā, kad minētā informācija vai materiāli nav Eiropas Savienības klasificēta informācija.

               (4)

               Lai nodrošinātu augstu šīs informācijas vai materiālu aizsardzības līmeni, to aizsardzības pamatprincipi un minimālie drošības standarti ir noteikti, ievērojot principus, kas atbilstoši Savienības iestāžu, it īpaši Eiropas Savienības Padomes, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas, pieņemtiem noteikumiem Eiropas Savienības klasificētās informācijas (ESKI) aizsardzības jomā ir piemērojami informācijas, kura klasificēta kā SECRET UE/EU SECRET, aizsardzībai.

               (5)

               Informācijai vai materiāliem, kas iesniegti atbilstoši Vispārējās tiesas Reglamenta 105. panta 1. vai 2. punktam, tiek pievienots Eiropas Savienības tiesas īpašais marķējums, proti, FIDUCIA, saskaņā ar kuru nosaka drošības režīmu, kas tiem ir piemērojams visā tiesvedības Vispārējā tiesā un apelācijas sūdzības gadījumā – tiesvedības Tiesā laikā. Marķējuma FIDUCIA pievienošana un šī marķējuma noņemšana neietekmē Vispārējai tiesai nodotās informācijas klasifikāciju.

               (6)

               Piekļuve informācijai FIDUCIA tiek nodrošināta, ievērojot vajadzības pēc informācijas principu,

         NOLEMJ:
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “drošības iestāde” ir par Eiropas Savienības Tiesas drošību atbildīga iestāde, kuru šim mērķim ir noteikusi Tiesa un kura var pilnībā vai daļēji deleģēt šajā lēmumā paredzēto uzdevumu izpildi;

               b)

               “FIDUCIA birojs” ir Eiropas Savienības Tiesas birojs, kas nodrošina informācijas FIDUCIA pārvaldību;

               c)

               “turētājs” ir pienācīgi atļauju ieguvusī persona, kuras rīcībā, balstoties uz pierādītu vajadzību pēc informācijas, ir informācija FIDUCIA un kurai līdz ar to ir jānodrošina tās aizsardzība;

               d)

               “dokuments” ir jebkura informācija neatkarīgi no tās fiziskā veidola vai iezīmēm;

               e)

               “informācija” ir jebkura rakstveida vai mutvārdu informācija neatkarīgi no tā, kādā nesējā tā ietverta vai kas to sagatavojis;

               f)

               “Eiropas Savienības klasificēta informācija” (ESKI) ir jebkura informācija vai materiāli, kas šādi klasificēti atbilstoši Eiropas Savienības drošības klasifikācijai saskaņā ar šajā jomā Savienības iestādēs piemērojamiem noteikumiem un kam piešķirts kāds no šādiem klasifikācijas līmeņiem:

                           —

                              TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET,

                           —

                              SECRET UE/EU SECRET,

                           —

                              CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL,

                           —

                              RESTREINT UE/EU RESTRICTED;

               g)

               “informācija FIDUCIA” ir jebkura informācija, kurai pievienots marķējums FIDUCIA;

               h)

               “informācijas FIDUCIA apstrāde” ir visas darbības, kuras var veikt ar informāciju FIDUCIA visā tiesvedības Tiesā laikā. Šīs darbības ietver tās reģistrāciju, iepazīšanos ar to, tās izveidošanu, kopiju izgatavošanu, glabāšanu, atdošanu atpakaļ un iznīcināšanu.

         2. pants
   Priekšmets un darbības joma
   1.   Šajā lēmumā ir definēti informācijas FIDUCIA aizsardzības pamatprincipi un minimālie drošības standarti tiesvedības Tiesā laikā.
   2.   Šie pamatprincipi un minimālie drošības standarti ir piemērojami jebkurai informācijai FIDUCIA, tāpat arī jebkurai tās rakstveida vai mutvārdu izmantošanai, kā arī tās kopijām, kuras attiecīgā gadījumā tiek izgatavotas atbilstoši šajā lēmumā paredzētajiem drošības noteikumiem.
   3. pants
   Kārtība, kāda veicama iesniegšana un atdošana atpakaļ
   Lai ieviestu šajā lēmumā paredzēto sistēmu:

               —

               puse informē Vispārējās tiesas kanceleju par dienu, kurā tiek iesniegta informācija vai materiāli atbilstoši Vispārējās tiesas Reglamenta 105. panta 1. vai 2. punktam,

               —

               pusei, klātesot Vispārējās tiesas kancelejas pārstāvim, informācija vai materiāli atbilstoši minētā reglamenta 105. panta 1. vai 2. punktam ir jāiesniedz FIDUCIA birojā, ievērojot laiku, kurā kanceleja ir atvērta apmeklētājiem,

               —

               pusei, kura iesniegusi informāciju vai materiālus atbilstoši Vispārējās tiesas Reglamenta 105. panta 1. vai 2. punktam, tie ir jāsaņem atpakaļ FIDUCIA birojā, klātesot Vispārējās tiesas kancelejas pārstāvim, gadījumā, kad tā atbilstoši minētā reglamenta 105. panta 4. punktam neatļauj darīt tos zināmus, uzreiz pēc to atsaukšanas atbilstoši šī paša reglamenta 105. panta 7. punktam vai uzreiz pēc Eiropas Savienības Tiesas statūtu 56. panta pirmajā daļā paredzētā termiņa beigām, ja vien šajā termiņā nav iesniegta apelācijas sūdzība,

               —

               ja Eiropas Savienības Tiesas statūtu 56. panta pirmajā daļā paredzētajā termiņā ir iesniegta apelācijas sūdzība par Vispārējās tiesas nolēmumu, informācija vai materiāli, kuri šajā lietā ir iesniegti atbilstoši Vispārējās tiesas Reglamenta 105. panta 1. vai 2. punktam, tiek nodoti Tiesas rīcībā. Šajā nolūkā Vispārējās tiesas sekretārs, tiklīdz viņš ir informēts par šīs apelācijas sūdzības esamību, nosūta vēstuli Tiesas sekretāram, informējot viņu par faktu, ka attiecīgā informācija vai materiāli ir nodoti Tiesas rīcībā. Vispārējās tiesas sekretārs vienlaikus informē drošības iestādi par faktu, ka attiecīgo informāciju vai materiālus ir jānodod Tiesas rīcībā, neveicot fizisku minētās informācijas vai materiālu pārvietošanu. FIDUCIA birojs reģistrē šo informāciju. Pusei, kura iesniegusi informāciju vai materiālus, tie ir jāsaņem atpakaļ FIDUCIA birojā, klātesot Tiesas kancelejas pārstāvim, tiklīdz ir izsniegts apelācijas instances galīgais nolēmums, izņemot gadījumā, kad lieta ir nodota atpakaļ izlemšanai Vispārējai tiesai,

               —

               gadījumā, kad lieta ir nodota atpakaļ Vispārējai tiesai, Tiesa nodod attiecīgo informāciju vai materiālus Vispārējās tiesas rīcībā, tiklīdz ir izsniegts apelācijas instances galīgais nolēmums. Šajā nolūkā Tiesas sekretārs nosūta vēstuli Vispārējās tiesas sekretāram, informējot viņu par faktu, ka attiecīgā informācija vai materiāli ir nodoti Vispārējās tiesas rīcībā. Tiesas sekretārs vienlaikus informē drošības iestādi par faktu, ka attiecīgo informāciju vai materiālus ir jānodod Vispārējās tiesas rīcībā, neveicot fizisku minētās informācijas vai materiālu pārvietošanu. FIDUCIA birojs reģistrē šo informāciju. Pusei, kura iesniegusi šo informāciju vai materiālus, tie ir jāsaņem atpakaļ FIDUCIA birojā, klātesot Vispārējās tiesas kancelejas pārstāvim, uzreiz pēc Eiropas Savienības Tiesas statūtu 56. panta pirmajā daļā paredzētā termiņa beigām, ja vien šajā termiņā nav iesniegta apelācijas sūdzība.

         4. pants
   Marķējums FIDUCIA

   1.   FIDUCIA birojs piešķir marķējumu FIDUCIA visai informācijai vai materiāliem, kas iesniegti atbilstoši Vispārējās tiesas Reglamenta 105. panta 1. vai 2. punktam.
   2.   FIDUCIA birojs piešķir marķējumu FIDUCIA arī visai tai informācijai, kurā pilnībā vai daļēji ir pārņemts atbilstoši minētā reglamenta 105. panta 1. vai 2. punktam iesniegtās informācijas vai materiālu saturs, kā arī ikvienai šādas informācijas vai materiālu kopijai.
   3.   FIDUCIA birojs piešķir marķējumu FIDUCIA arī tiem dokumentiem un reģistriem, kurus FIDUCIA birojs ir izveidojis saskaņā ar šo lēmumu un kuru neatļauta izpaušana varētu kaitēt Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošībai vai to starptautisko attiecību uzturēšanai.
   4.   Marķējums FIDUCIA redzamā veidā tiek pievienots uz visām informācijas FIDUCIA lappusēm un šīs informācijas nesējiem.
   5.   Marķējuma FIDUCIA pievienošana un šī marķējuma noņemšana, ko veic atbilstoši III pielikumā paredzētajiem nosacījumiem, neietekmē Vispārējai tiesai nodotās informācijas klasifikāciju.
   5. pants
   Informācijas FIDUCIA aizsardzība
   1.   Informācijas FIDUCIA aizsardzība ir līdzvērtīga aizsardzībai, ko nodrošina attiecībā uz ICUE SECRET UE/EU SECRET atbilstoši noteikumiem, kuri Savienības iestādēs piemērojami ESKI aizsardzības jomā.
   2.   Jebkādas FIDUCIA informācijas turētājs ir atbildīgs par tās aizsardzību atbilstoši šim lēmumam.
   6. pants
   Drošības risku pārvaldība
   1.   Informācijas FIDUCIA riskus pārvalda risku analīzes procesā, kura mērķis ir noteikt zināmos drošības riskus, definēt drošības pasākumus, lai mazinātu šādus riskus līdz pieņemamam līmenim saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem pamatprincipiem un minimālajiem standartiem, un piemērot šos pasākumus. Minēto pasākumu efektivitāti pastāvīgi izvērtē drošības iestāde.
   2.   Drošības pasākumi informācijas FIDUCIA aizsardzībai visā tiesvedības Tiesā laikā it īpaši ir samērīgi ar attiecīgās informācijas vai materiālu veidu un apjomu, ar FIDUCIA biroja telpu vidi un uzbūvi, kā arī vietēji izvērtētu apdraudējumu, ko rada vardarbīgi un/vai noziedzīgi nodarījumi, tostarp spiegošana, sabotāža un terorisms.
   3.   Eiropas Savienības Tiesas iekšējā ārkārtas rīcības plānā ņem vērā vajadzību ārkārtas gadījumā aizsargāt informāciju FIDUCIA, lai novērstu neatļautu piekļuvi un izpaušanu, kā arī integritātes vai pieejamības zaudējumu.
   4.   Eiropas Savienības Tiesas iekšējā ārkārtas rīcības plānā iekļauj preventīvus un atgūšanas pasākumus, lai mazinātu ietekmi, ko rada nozīmīgi starpgadījumi saistībā ar informācijas FIDUCIA apstrādi un tās glabāšanu.
   7. pants
   Drošības pasākumi attiecībā uz personām
   1.   Piekļuve informācijai FIDUCIA var tikt piešķirta vienīgi personām:

               —

               kurām ir vajadzība pēc informācijas,

               —

               kurām, neskarot šī panta 2. punktu, ir atļauts piekļūt informācijai FIDUCIA un

               —

               kuras ir informētas par saviem pienākumiem.

         2.   Tiesas tiesnešiem un ģenerāladvokātiem atbilstoši viņu pienākumiem ir atzīta atļauja piekļūt informācijai FIDUCIA.
   3.   Šī lēmuma I pielikumā detalizēti ir izklāstīta procedūra, lai noteiktu, vai Eiropas Savienības Tiesas ierēdnim vai citam darbiniekam, ņemot vērā viņa lojalitāti, godīgumu un uzticamību, var tikt atļauts piekļūt informācijai FIDUCIA.
   4.   Visas attiecīgās personas, pirms tām piešķir piekļuvi informācijai FIDUCIA un pēc tam – regulāri, tiek informētas par pienākumiem, kuri tām ir informācijas FIDUCIA aizsardzības jomā atbilstoši šim lēmumam, un tās rakstveidā atzīst šos pienākumus.
   8. pants
   Fiziskā drošība
   1.   “Fiziskā drošība” ir fizisku un tehnisku aizsardzības pasākumu piemērošana, lai novērstu neatļautu piekļuvi informācijai FIDUCIA.
   2.   Fiziskās drošības pasākumu mērķis ir nepieļaut jebkādu slepenu vai vardarbīgu ielaušanos FIDUCIA biroja telpās, novērst, kavēt un atklāt neatļautas darbības, kā arī ļaut nošķirt personas, kurām ir vai nav atļauts piekļūt informācijai FIDUCIA atbilstoši vajadzības pēc informācijas principam. Šādus pasākumus nosaka, pamatojoties uz risku pārvaldības procesu.
   3.   Fiziskās drošības pasākumus īsteno visās FIDUCIA biroja telpās, kurās tiek apstrādāta vai glabāta informācija FIDUCIA. Šo pasākumu mērķis ir nodrošināt aizsardzību, kas ir līdzvērtīga tai, kuru nodrošina attiecībā uz ICUE SECRET UE/EU SECRET atbilstoši noteikumiem, kuri Savienības iestādēs piemērojami ESKI aizsardzības jomā. Nekāda informācija FIDUCIA nedrīkst tikt glabāta ārpus FIDUCIA biroja telpām, tāpat arī ar to nevar iepazīties ārpus šī biroja telpām, kuras šiem mērķiem izveidotas drošības prasībām atbilstošā zonā.
   4.   Lai aizsargātu informāciju FIDUCIA, izmanto vienīgi tādas iekārtas vai ierīces, kas atbilst noteikumiem, kuri Savienības iestādēs piemērojami ESKI aizsardzības jomā.
   5.   Šī panta īstenošanas noteikumi ir izklāstīti II pielikumā.
   9. pants
   Informācijas FIDUCIA pārvaldība
   1.   “Informācijas FIDUCIA pārvaldība” ir administratīvu pasākumu piemērošana, lai aizsargātu informāciju FIDUCIA visā tiesvedības Tiesā laikā un lai to kontrolētu tādējādi, lai palīdzētu novērst un atklāt tīšu vai netīšu šādas informācijas apdraudējumu vai tās zaudējumu.
   2.   Informācijas FIDUCIA pārvaldības pasākumi it īpaši ir saistīti ar informācijas FIDUCIA reģistrāciju, iepazīšanos ar to, tās izveidošanu, kopēšanu, glabāšanu, atdošanu atpakaļ un iznīcināšanu.
   3.   Saņemot informāciju FIDUCIA, pirms tiek veiktas jebkādas darbības ar to, FIDUCIA birojs reģistrē šo informāciju.
   4.   Drošības iestāde regulāri veic pārbaudes FIDUCIA biroja telpās.
   5.   Šī panta īstenošanas noteikumi ir izklāstīti III pielikumā.
   10. pants
   Informācijas FIDUCIA, kuru apstrādā elektroniski, aizsardzība
   1.   Sakaru un informācijas sistēmas (datori un ārējās ierīces), kuras izmanto informācijas FIDUCIA apstrādei, atrodas FIDUCIA biroja telpās. Tās pilnībā ir izolētas no datorizētā tīkla.
   2.   Lai aizsargātu datoraprīkojumu, ko izmanto, apstrādājot informāciju FIDUCIA, īsteno drošības pasākumus, lai novērstu šādas informācijas apdraudējumu, ko izraisa netīšas elektromagnētiskas emisijas (drošības pasākumi, kas ir līdzvērtīgi tiem, kurus nodrošina attiecībā uz ICUE SECRET UE/EU SECRET atbilstoši noteikumiem, kuri Savienības iestādēs piemērojami ESKI aizsardzības jomā).
   3.   Sakaru un informācijas sistēmas tiek akreditētas. Akreditāciju veic drošības iestāde, kura nodrošina, ka tās atbilst noteikumiem, kuri Savienības iestādēs piemērojami ESKI aizsardzības jomā.
   4.   Šī panta īstenošanas noteikumi ir izklāstīti IV pielikumā.
   11. pants
   Drošība ārējās iejaukšanās gadījumā
   1.   “Drošība ārējās iejaukšanās gadījumā” ir pasākumu piemērošana, lai nodrošinātu, ka līgumslēdzēji aizsargā informāciju FIDUCIA laikā, kad veic darbības saistībā ar sakaru un informācijas sistēmu, kas izolētas no datorizētā tīkla, uzturēšanu, vai gadījumā, kad jāveic informācijas FIDUCIA ārkārtas pārvietošana uz drošu vietu.
   2.   Drošības iestāde var uzticēt dalībvalstī reģistrētiem līgumslēdzējiem tādus uzdevumus, kuru izpilde saskaņā ar tiem noslēgto līgumu ir saistīta ar piekļuvi informācijai FIDUCIA vai kuru izpildei ir nepieciešama piekļuve šādai informācijai.
   3.   Drošības iestāde nodrošina, ka, piešķirot līguma slēgšanas tiesības, tiek ievēroti šajā lēmumā paredzētie un līgumā norādītie minimālie drošības standarti.
   4.   Līgumslēdzēja personāla darbinieki var piekļūt informācijai FIDUCIA tikai pēc tam, kad to šim mērķim ir atļāvusi drošības iestāde, pamatojoties uz personāla drošības pielaidi, kuru saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem piešķīrusi dalībvalsts valsts drošības iestāde vai cita kompetenta drošības iestāde.
   5.   Šī panta īstenošanas noteikumi ir izklāstīti V pielikumā.
   12. pants
   Informācijas FIDUCIA digitālas izplatīšanas, nodošanas un apmaiņas aizliegums
   1.   Informācija FIDUCIA nekādos apstākļos netiek izplatīta digitāli.
   2.   Tiesa nenodod informāciju FIDUCIA ne Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem vai aģentūrām, ne dalībvalstīm, ne citiem lietas dalībniekiem, ne arī trešajām personām.
   13. pants
   Drošības prasību pārkāpumi un informācijas FIDUCIA apdraudējums
   1.   Drošības prasību pārkāpums ir tāda personas darbība vai bezdarbība, kas ir pretrunā šajā lēmumā izklāstītajiem drošības noteikumiem.
   2.   Informācija FIDUCIA ir apdraudēta, ja drošības prasību pārkāpuma gadījumā tā ir pilnībā vai daļēji nonākusi nesankcionētu personu rīcībā vai personu, kuras nav uzskatāmas par sankcionētām, rīcībā.
   3.   Par jebkuriem drošības pārkāpumiem vai iespējamiem drošības pārkāpumiem nekavējoties jāziņo drošības iestādei.
   4.   Ja ir zināms vai pastāv pamatotas aizdomas, ka informācija FIDUCIA ir apdraudēta vai zudusi, drošības iestāde ciešā sadarbībā ar Tiesas priekšsēdētāju un sekretāru veic visus vajadzīgos pasākumus saskaņā ar piemērojamiem aktiem, lai:

               a)

               informētu par to pusi, kura iesniegusi attiecīgo informāciju vai materiālus;

               b)

               lūgtu kompetentai iestādei uzsākt administratīvo izmeklēšanu;

               c)

               novērtētu iespējamo kaitējumu, kas nodarīts Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošībai vai to starptautisko attiecību uzturēšanai;

               d)

               veiktu attiecīgus pasākumus, lai nepieļautu nodarījumu atkārtošanos, un

               e)

               informētu kompetentās iestādes par veiktajiem pasākumiem.

         5.   Jebkurai personai, kura ir atbildīga par šajā lēmumā izklāstīto drošības noteikumu pārkāpšanu, piemēro disciplināratbildību saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. Jebkurai personai, kura ir atbildīga par informācijas FIDUCIA apdraudējumu vai zudumu, piemēro disciplināratbildību, un/vai pret to var uzsākt tiesvedību saskaņā ar piemērojamiem aktiem.
   14. pants
   Drošības organizācija Tiesā
   1.   FIDUCIA birojs īsteno informācijas FIDUCIA aizsardzību atbilstoši šim lēmumam.
   2.   Drošības iestāde ir atbildīga par šī lēmuma pienācīgu piemērošanu. Šajā nolūkā drošības iestāde:

               a)

               piemēro Eiropas Savienības Tiesas drošības politiku un regulāri to pārskata;

               b)

               kontrolē, kā FIDUCIA birojs īsteno šo lēmumu;

               c)

               vajadzības gadījumā uzdod veikt izmeklēšanu saskaņā ar 13. pantā paredzētajiem nosacījumiem par jebkuru notikušu vai iespējamu informācijas FIDUCIA neatļautu izpaušanu vai pazušanu;

               d)

               periodiski veic informācijas FIDUCIA aizsardzībai paredzēto drošības pasākumu pārbaudes FIDUCIA biroja telpās.

         15. pants
   Izpildes praktiskie noteikumi
   Šī lēmuma izpildes praktiskos noteikumus pieņem drošības iestāde ar Tiesas sekretāra piekrišanu.
   16. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2016. gada 20. septembrī

            Sekretārs

         A. CALOT ESCOBAR

            Priekšsēdētājs

         K. LENAERTS

      I PIELIKUMS

         DROŠĪBAS PASĀKUMI ATTIECĪBĀ UZ PERSONĀM

                  1.

                  Šajā pielikumā ir izklāstīti lēmuma 7. panta īstenošanas noteikumi.

                  2.

                  Tiesas sekretāram, ciktāl tas skar viņu un ciktāl tas ir strikti nepieciešams, ir jāidentificē amati, kuru pienākumu izpildei ir vajadzīga piekļuve informācijai FIDUCIA un kuros līdz ar to ir paredzēts, ka ierēdņiem un citiem darbiniekiem, kuri ieņem attiecīgos amatus, ir atļauts piekļūt informācijai FIDUCIA.

                  3.

                  Lai piešķirtu atļauju piekļūt informācijai FIDUCIA, FIDUCIA birojs nosūta attiecīgā ierēdņa vai cita darbinieka aizpildīto drošības aptaujas veidlapu tās dalībvalsts, kuras valstspiederīgais ir attiecīgais ierēdnis vai darbinieks, valsts drošības iestādei vai jebkurai citai kompetentajai valsts iestādei, kas identificēta noteikumos, kuri Savienības iestādēs piemērojami ESKI aizsardzības jomā (turpmāk tekstā – “kompetentā VDI”), un lūdz to veikt drošības izmeklēšanu klasifikācijas līmeņa SECRET UE/EU SECRET vajadzībām.

                  4.

                  Pēc drošības izmeklēšanas, kas veikta, ievērojot attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošos normatīvos aktus, beigām kompetentā VDI paziņo FIDUCIA birojam attiecīgās izmeklēšanas secinājumus.

                  5.

                  Ja drošības izmeklēšanas rezultātā kompetentā VDI ir guvusi pārliecību, ka nav nekādas negatīvas informācijas, kas var likt apšaubīt attiecīgās personas lojalitāti, godīgumu un uzticamību, iecēlējinstitūcija var šai attiecīgajai personai piešķirt piekļuves atļauju informācijai FIDUCIA.

                  6.

                  Ja drošības izmeklēšanas rezultātā nav iegūta 5. punktā paredzētā pārliecība, iecēlējinstitūcija par to informē attiecīgo personu. Šādā gadījumā FIDUCIA birojs pēc iecēlējinstitūcijas norādījuma var lūgt kompetento VDI sniegt jebkuru papildu skaidrojumu, kuru tā var sniegt saskaņā ar savas valsts normatīvajiem aktiem. Drošības izmeklēšanas rezultātu apstiprināšanas gadījumā netiek piešķirta atļauja piekļūt informācijai FIDUCIA.

                  7.

                  Atļauja piekļūt informācijai FIDUCIA ir derīga uz pieciem gadiem. Tā tiek atsaukta gadījumā, kad attiecīgā persona atstāj amatu, kura pienākumu izpildei vajadzīga piekļuve informācijai FIDUCIA, vai kad iecēlējinstitūcija uzskata, ka pastāv pamatoti iemesli atļaujas atsaukšanai.

                  8.

                  Atļauja piekļūt informācijai FIDUCIA var tikt atjaunota saskaņā ar 3.–5. punktā paredzēto procedūru.

                  9.

                     FIDUCIA birojs uztur atļauju piekļūt informācijai FIDUCIA reģistru.

                  10.

                  Ja FIDUCIA birojs saņem informāciju attiecībā uz drošības risku, ko rada persona, kurai ir atļauja piekļūt informācijai FIDUCIA, FIDUCIA birojs paziņo šo informāciju kompetentajai VDI, un iecēlējinstitūcija var apturēt piekļuvi informācijai FIDUCIA vai atcelt atļauju piekļūt šai informācijai.

                  11.

                  Steidzamības gadījumā iecēlējinstitūcija, iepriekš konsultējusies ar kompetento VDI un ņemot vērā sākotnējo pārbaužu rezultātus, kas veiktas, lai pārliecinātos, ka nav negatīvas informācijas, var piešķirt attiecīgajiem ierēdņiem un citiem darbiniekiem pagaidu atļauju piekļūt informācijai FIDUCIA. Šī pagaidu atļauja ir derīga līdz 3.–5. punktā paredzētās procedūras beigām, tomēr tā nepārsniedz sešu mēnešu laikposmu no dienas, kad kompetentajai VDI iesniegts lūgums veikt drošības izmeklēšanu.

                  12.

                  Pirms tiek piešķirta piekļuve informācijai FIDUCIA, personas, kuras šim mērķim ir saņēmušas atļauju, piedalās apmācībā, kas paredzēta, lai tās var veikt savus pienākumus saistībā ar informācijas FIDUCIA apstrādi. Atļauja piekļūt informācijai FIDUCIA kļūst derīga vienīgi pēc šīs apmācības un pēc tam, kad attiecīgā persona rakstveidā atzinusi savus pienākumus.

      II PIELIKUMS

         FIZISKĀ DROŠĪBA

      I.   IEVADS

                  1.

                  Šajā pielikumā ir izklāstīti lēmuma 8. panta īstenošanas noteikumi. Tajā ir noteikti fiziskās aizsardzības minimuma standarti FIDUCIA biroja telpās, kurās tiek apstrādāta un glabāta informācija FIDUCIA.

                  2.

                  Fiziskās drošības pasākumi ir paredzēti, lai novērstu neatļautu piekļuvi informācijai FIDUCIA:

                              a)

                              nodrošinot, ka informāciju FIDUCIA pienācīgi apstrādā un glabā;

                              b)

                              ļaujot nošķirt personas, kurām ir vai nav atļauja piekļūt informācijai FIDUCIA, atbilstoši vajadzības pēc informācijas principam;

                              c)

                              novēršot, aizkavējot un atklājot neatļautas darbības un

                              d)

                              aizkavējot vai nepieļaujot jebkuru iekļūšanu slepus vai ar spēku FIDUCIA birojā.

                  3.

                  Fiziskās drošības pasākumus izvēlas, pamatojoties uz apdraudējuma informācijai FIDUCIA izvērtējumu. Šajos pasākumos ņem vērā FIDUCIA biroja apkārtējo vidi un telpu uzbūvi. Drošības iestāde nosaka drošības līmeni, kas ir jāsasniedz attiecībā uz katru no šādiem fiziskiem pasākumiem:

                              a)

                              perimetra barjera, ar kuru nosaka aizsargājamās zonas robežas;

                              b)

                              ielaušanās konstatācijas sistēma, kas saistīta ar Eiropas Savienības Tiesas drošības komandposteni;

                              c)

                              piekļuves kontroles sistēma, kas ir elektroniska vai elektromehāniska un ko vada drošības personāla darbinieks;

                              d)

                              drošības personāls, kas ir apmācīts, uzraudzīts un kam ir atļauts piekļūt informācijai FIDUCIA;

                              e)

                              videonovērošanas sistēma, ar ko rīkojas drošības personāls un kas ir saistīta ar ielaušanās konstatācijas sistēmu un piekļuves kontroles sistēmu;

                              f)

                              drošības apgaismojums, kas nodrošina efektīvu uzraudzību, kuru veic vai nu tieši, vai arī ar videonovērošanas sistēmu;

                              g)

                              citi atbilstīgi fiziski pasākumi, kas paredzēti neatļautas piekļuves novēršanai vai šādas piekļuves atklāšanai, vai lai novērstu iepazīšanos ar informāciju FIDUCIA, tās zudumu vai bojājumu.

            II.   TELPAS, KURĀS VEIC INFORMĀCIJAS FIDUCIA GLABĀŠANU UN IEPAZĪŠANOS AR TO

         Fiziski aizsargātu telpu izveide, kurās veic informācijas glabāšanu un notiek iepazīšanās ar to

                  4.

                  Tiek izveidotas drošības telpas, kurās veic informācijas FIDUCIA glabāšanu un iepazīšanos ar to. Informāciju FIDUCIA var glabāt un iepazīties ar to vienīgi FIDUCIA biroja telpās, kuras visos aspektos atbilst noteikumiem, kuri Savienības iestādēs piemērojami ESKI aizsardzības jomā.

                  5.

                  Šajās telpās informācijas FIDUCIA glabāšanu veic seifos, kuri arī visos aspektos atbilst noteikumiem, kas Savienības iestādēs piemērojami ESKI aizsardzības jomā.

                  6.

                     FIDUCIA biroja telpās nedrīkst uzstādīt nekādas sakaru sistēmas (tālruņi vai citas elektroniskas iekārtas).

                  7.

                     FIDUCIA biroja sanāksmju telpa ir aizsargāta pret noklausīšanos. Tajā regulāri tiek veiktas elektroniskās drošības pārbaudes.

         Piekļuve telpām, kurās veic informācijas glabāšanu un iepazīšanos ar to

                  8.

                  Piekļuvi FIDUCIA biroja telpām kontrolē ar identificējošām drošības durvīm, kurām veic videonovērošanu.

                  9.

                  Personas, kurām ir atļauts piekļūt informācijai FIDUCIA, un personas, kuras tiek uzskatītas par ieguvušām šo atļauju, var piekļūt FIDUCIA biroja telpām, lai iepazītos ar informāciju FIDUCIA, ievērojot šī lēmuma 7. panta 1. un 2. punktā paredzētos nosacījumus.

                  10.

                  Drošības iestāde izņēmuma kārtā var piešķirt piekļuves atļauju personām, kurām nav atļaujas un kurām ir nepieciešams iekļūt FIDUCIA biroja telpās, ar nosacījumu, ka piekļuve šīm telpām neietver piekļuvi informācijai FIDUCIA, kurai jābūt vizuāli nepieejamai, atrodoties seifos. Šo personu piekļuve ir iespējama vienīgi, ja tās pastāvīgi pavada un uzrauga kāds no FIDUCIA biroja darbiniekiem, kuram ir atļauts piekļūt informācijai FIDUCIA.

                  11.

                  Par ikvienu piekļuvi FIDUCIA biroja telpām veic ierakstu piekļuves reģistrā. Šo reģistru uztur darba vietā, kas atrodas šajās telpās. Šim mērķim izmantojamā informācijas un komunikāciju sistēma atbilst drošības prasībām, kuras noteiktas šī lēmuma 10. pantā un tā IV pielikumā.

                  12.

                  Aizsardzības pasākumi, kuros regulēta informācijas FIDUCIA rakstveida izmantošana, ir piemērojami šīs pašas informācijas mutvārdu izmantošanai.

            III.   INFORMĀCIJAS FIDUCIA AIZSARDZĪBAI IZMANTOTO ATSLĒGU UN KODU KOMBINĀCIJU KONTROLE

                  13.

                  Drošības iestāde nosaka procedūras FIDUCIA biroja telpu atslēgu un seifu kodu kombināciju pārvaldībai. Šīs procedūras aizsargā pret neatļautu piekļuvi.

                  14.

                  Kodu kombinācijas iegaumē pēc iespējas mazs to personu skaits, kurām ir vajadzība tās zināt. Drošības glabātuvju, kuras izmanto informācijas FIDUCIA glabāšanai, kodu kombinācijas ir jāmaina:

                              a)

                              saņemot jaunu glabātuvi;

                              b)

                              ikreiz, kad notiek izmaiņas to darbinieku lokā, kas zina šo kodu kombināciju;

                              c)

                              gadījumā, kad ir radies apdraudējums vai pastāv aizdomas, ka tas varētu būt radies;

                              d)

                              veicot slēdzenes apkopi vai remontu;

                              e)

                              vismaz reizi 12 mēnešos.

                  15.

                  Informācijas FIDUCIA aizsardzībai paredzētās tehniskās iekārtas atbilst noteikumiem, kuri Savienības iestādēs piemērojami ESKI aizsardzības jomā. Drošības iestāde ir atbildīga par šo noteikumu pienācīgu ievērošanu.

                  16.

                  Tehniskās iekārtas regulāri pārbauda un veic to apkopi. Veicot apkopi, ņem vērā pārbaužu rezultātus, lai nodrošinātu, ka iekārtas turpina maksimāli efektīvi darboties.

                  17.

                  Katrā pārbaudē pārskata atsevišķu drošības pasākumu un visas drošības sistēmas efektivitāti.

      III PIELIKUMS

         INFORMĀCIJAS FIDUCIA PĀRVALDĪBA

      I.   IEVADS

                  1.

                  Šajā pielikumā ir izklāstīti lēmuma 9. panta īstenošanas noteikumi. Tajā ir paredzēti administratīvie pasākumi, lai aizsargātu informāciju FIDUCIA visā tiesvedības Tiesā laikā un kontrolētu to tādējādi, lai palīdzētu novērst un atklāt tīšu vai netīšu šādas informācijas apdraudējumu vai tās zaudējumu.

            II.   INFORMĀCIJAS FIDUCIA REĢISTRS

                  2.

                  Tiek izveidots informācijas FIDUCIA reģistrs. FIDUCIA birojs uztur šo reģistru darba vietā, kas atrodas FIDUCIA biroja telpās. Šī reģistra uzturēšanai izmantojamā informācijas un komunikāciju sistēma atbilst drošības prasībām, kuras noteiktas šī lēmuma 10. pantā un tā IV pielikumā.

            III.   INFORMĀCIJAS FIDUCIA REĢISTRĀCIJA

                  3.

                  Šajā lēmumā reģistrācija drošības mērķiem (turpmāk tekstā – “reģistrācija”) ir tādu procedūru piemērošana, kas ļauj sekot informācijas FIDUCIA aprites ciklam, tostarp tās iznīcināšanai.

                  4.

                     FIDUCIA birojs nodrošina informācijas FIDUCIA reģistrāciju.

                  5.

                     FIDUCIA birojs automātiski pievieno marķējumu FIDUCIA informācijai vai materiāliem, kas iesniegti atbilstoši Vispārējās tiesas Reglamenta 105. panta 1. vai 2. punktam. FIDUCIA birojs reģistrē informāciju FIDUCIA šīs informācijas reģistrā.

                  6.

                     FIDUCIA birojs sagatavo ziņojumu, kas pievienots informācijas FIDUCIA reģistram, detalizēti izklāstot šajā ziņojumā informācijas saņemšanas apstākļus. Pēc tam šī informācija tiek apstrādāta saskaņā ar iepriekšējā punktā paredzētajiem noteikumiem.

                  7.

                  Informācijas FIDUCIA reģistrācija informācijas FIDUCIA reģistrā atbilstoši 5. un 6. punktam tiek veikta, neskarot procesuālo reģistrāciju, ko kancelejā veic personas, kurām ir atļauja piekļūt informācijai FIDUCIA.

            IV.   INFORMĀCIJAS FIDUCIA PĀRVALDĪBA

         Marķējums

                  8.

                  Gadījumā, kad atbilstoši Vispārējās tiesas Reglamenta 105. panta 1. vai 2. punktam tiek iesniegta ESKI vai jebkura cita informācija, attiecībā uz kuru ir norādīts, ka tās izpaušana varētu kaitēt Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošībai vai to starptautisko attiecību uzturēšanai, FIDUCIA birojs tai pievieno marķējumu FIDUCIA.

                  9.

                  Marķējums FIDUCIA tiek skaidri un pienācīgi norādīts uz katras dokumenta daļas neatkarīgi no informācijas formas: informācija papīra formā, audio informācija, elektroniskā informācija vai citā formā.

         Informācijas FIDUCIA izveide

                  10.

                  Vienīgi persona, kurai ir atļauja piekļūt informācijai FIDUCIA, vai persona, attiecībā uz kuru tiek uzskatīts, ka tai ir šāda atļauja, var izveidot informāciju FIDUCIA, kāda tā ir aprakstīta šī lēmuma 4. panta 2. un 3. punktā.

                  11.

                     FIDUCIA birojs visu izveidoto informāciju FIDUCIA reģistrē informācijas FIDUCIA reģistrā.

                  12.

                  Visai izveidotajai informācijai FIDUCIA ir piemērojami visi noteikumi attiecībā uz informācijas FIDUCIA apstrādi, kuri ir paredzēti šajā lēmumā un tā pielikumos.

         Marķējuma FIDUCIA noņemšana

                  13.

                  Informācijai FIDUCIA noņem marķējumu divos gadījumos, kad:

                              a)

                              puse, kura iesniegusi informāciju FIDUCIA, atļauj to izpaust otrai pusei – šādā gadījumā sākotnēji nodotā informācija, kā arī visa informācija, kas izveidota, pamatojoties uz to, zaudē marķējumu FIDUCIA;

                              b)

                              informācija FIDUCIA ir atdota atpakaļ pusei, kura to iesniegusi.

                  14.

                     FIDUCIA birojs veic marķējuma FIDUCIA noņemšanu un reģistrē šo noņemšanu informācijas FIDUCIA reģistrā.

                  15.

                  Marķējuma FIDUCIA noņemšana nenozīmē ESKI deklasifikāciju.

            V.   INFORMĀCIJAS FIDUCIA KOPIJAS

                  16.

                  Informācijai FIDUCIA netiek veidotas kopijas, ja vien tās nav nepieciešamas. Šajā pēdējā minētajā gadījumā kopijas izgatavo FIDUCIA birojs, kas veic to numerāciju un reģistrāciju.

                  17.

                  Attiecībā uz kopijām ir piemērojami visi šajā lēmumā un tā pielikumos paredzētie drošības noteikumi.

            VI.   INFORMĀCIJAS FIDUCIA IZNĪCINĀŠANA

                  18.

                  Gadījumos, kad atbilstoši Vispārējās tiesas Reglamenta 105. panta 1. vai 2. punktam iesniegtā informācija vai materiāli tiek atdoti atpakaļ pusei, kura tos iesniegusi, jāiznīcina visa informācija, kurā pilnībā vai daļēji ir pārņemts šādas informācijas vai materiālu saturs, kā arī iespējamās to kopijas.

                  19.

                     FIDUCIA birojs veic 18. punktā paredzēto informācijas FIDUCIA iznīcināšanu, izmantojot metodes, kas atbilst noteikumiem, kuri Savienības iestādēs piemērojami ESKI aizsardzības jomā, lai nepieļautu tās pilnīgu vai daļēju atjaunošanu.

                  20.

                  Informācijas FIDUCIA iznīcināšanu, kas paredzēta 18. punktā, veic, klātesot vienam lieciniekam, kuram ir atļauts piekļūt informācijai FIDUCIA.

                  21.

                     FIDUCIA birojs sagatavo iznīcināšanas protokolu.

                  22.

                  Iznīcināšanas protokolu pievieno informācijas FIDUCIA reģistram. Vienu tā kopiju nodod pusei, kura iesniedza attiecīgo dokumentu.

      IV PIELIKUMS

         ELEKTRONISKI APSTRĀDĀTAS INFORMĀCIJAS FIDUCIA AIZSARDZĪBA

                  1.

                  Šajā pielikumā izklāstīti 10. panta īstenošanas noteikumi.

                  2.

                  Informāciju FIDUCIA drīkst apstrādāt, izmantojot vienīgi tādas tehniskās iekārtas (darbstacijas, printeri, kopētāji), kuras nav saistītas ar datorizēto tīklu un kuras ir izvietotas FIDUCIA biroja telpās.

                  3.

                  Visas informācijas FIDUCIA apstrādei izmantojamās tehniskās iekārtas atbilst noteikumiem, kuri Savienības iestādēs piemērojami ESKI aizsardzības jomā. Šo iekārtu drošība jānodrošina visā to aprites ciklā.

                  4.

                  Visi iespējamie pieslēgumi internetam un citiem rīkiem (LAN, WLAN, Bluetooth u.c.) pastāvīgi ir izslēgti.

                  5.

                  Darbstacijas ir aprīkotas ar atbilstošu pretvīrusu aizsardzību. Pretvīrusu aizsardzības atjaunināšanu veic, izmantojot vienīgi šim mērķim lietojamu CD-ROM vai USB spraudni.

                  6.

                  Pirms katras darbības, kas tiek veikta saistībā ar printeru un kopētāju uzturēšanu, izdzēš visu to atmiņā saglabāto informāciju.

                  7.

                  Šī lēmuma I pielikumā paredzēto lūgumu veikt izmeklēšanu apstrādei izmanto vienīgi kriptogrāfijas ierīces, kas ir apstiprinātas atbilstoši noteikumiem, kuri Savienības iestādēs piemērojami ESKI aizsardzības jomā.

      V PIELIKUMS

         DROŠĪBA ĀRĒJĀS IEJAUKŠANĀS GADĪJUMĀ

                  1.

                  Šajā pielikumā ir izklāstīti 11. panta īstenošanas noteikumi.

                  2.

                  Līgumslēdzēju piekļuve informācijai FIDUCIA ir iespējama vienīgi gadījumā, kad tiek veiktas darbības saistībā ar informācijas un komunikāciju sistēmu, kas izolētas no datorizētā tīkla, uzturēšanu, vai tad, kad ārkārtas gadījumā jāveic informācijas FIDUCIA pārvietošana uz drošu vietu.

                  3.

                  Drošības iestāde sagatavo pamatnostādnes attiecībā uz ārējās iejaukšanās gadījumiem, kuras it īpaši ietver jautājumus saistībā ar līgumslēdzēju personāla drošības pielaidēm un šajā pielikumā paredzēto līgumu saturu.

                  4.

                  Dokumentiem, kas saistīti ar iepirkuma procedūrām, un līgumam par informācijas un komunikāciju sistēmu, kas izolētas no datorizētā tīkla, uzturēšanu pievieno marķējumu FIDUCIA, ja tie ietver informāciju, kuras neatļauta izpaušana kaitētu Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu drošībai vai to starptautisko attiecību uzturēšanai. Šim līgumam pievienotajā pielikumā saistībā ar drošības jautājumiem ietver noteikumus, saskaņā ar kuriem līgumslēdzējam ir noteikts pienākums ievērot šajā lēmumā paredzētos minimālos standartus. Šo minimālo standartu neievērošana var būt pietiekams pamats līguma izbeigšanai.

                  5.

                  Līgumā, kurā atrunātas darbības, kas jāveic, lai ārkārtas gadījumā pārvietotu informāciju FIDUCIA uz drošu vietu, ir norādīts to drošības darbinieku skaits, kuriem ir jābūt personāla drošības pielaidei. Tajā netiek precizētas īstenojamās procedūras. Šim līgumam nepievieno marķējumu FIDUCIA.

                  6.

                  Līgumslēdzējs nedrīkst uzticēt apakšuzņēmējiem to darbību veikšanu, kuras formulētas iepirkumā un līgumā, kura izpilde ir saistīta ar piekļuvi informācijai FIDUCIA vai kura izpildei ir nepieciešama piekļuve informācijai FIDUCIA.