title: 2011/398/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 13. maijs ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu protokola veidā starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses#Protokols starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses

text:
               6.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 177/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 13. maijs)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu protokola veidā starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses
   (2011/398/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai izveidotu strīdu izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem.

               (2)

               Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar Līguma 207. pantu, un saskaņā ar Padomes dotajiem sarunu norādījumiem.

               (3)

               Šīs sarunas ir noslēgušās, un 2009. gada 9. decembrī tika parafēts Nolīgums protokola veidā (“protokols”) starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (1).

               (4)

               Protokols tika Savienības vārdā parakstīts 2011. gada 11. februārī.

               (5)

               Protokols būtu jānoslēdz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums protokola veidā starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (“protokols”).
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 23. pantā paredzēto paziņojumu (2).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 13. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 129, 15.5.2002., 3. lpp.

      (2)  Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      PROTOKOLS
      starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses
      EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,
      no vienas puses,
      un
      JORDĀNIJAS HĀŠIMĪTU KARALISTE, turpmāk “Jordānija”,
      no otras puses,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      I   NODAĻA

         MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

      1. pants
      Mērķis
      Šā protokola mērķis ir novērst un atrisināt visus tirdzniecības strīdus starp pusēm, lai, cik vien iespējams, panāktu savstarpēji saskaņotu risinājumu.
      2. pants
      Protokola piemērošana
      1.   Šā protokola noteikumi attiecas uz jebkurām domstarpībām, kuras rodas, interpretējot un piemērojot noteikumus, kas izklāstīti II sadaļā (izņemot 23. pantu) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (turpmāk “Asociācijas nolīgums”), izņemot gadījumus, kad skaidri noteikts citādi (1). Asociācijas nolīguma 97. pants attiecas uz strīdiem par to, kā jāpiemēro un jāinterpretē citi Asociācijas nolīguma noteikumi.
      2.   Šajā protokolā noteiktā kārtība jāpiemēro tad, ja 60 dienās no dienas, kad strīds saskaņā ar Asociācijas nolīguma 97. pantu tika iesniegts Asociācijas padomei, tai nav izdevies izšķirt strīdu.
      3.   Šā panta 2. punkta mērķiem strīdu uzskata par atrisinātu, ja Asociācijas padome ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar Asociācijas nolīguma 97. panta 2. punktu vai ja tā ir paziņojusi, ka strīds vairs nepastāv.
      II   NODAĻA

         APSPRIEŠANĀS UN MEDIĀCIJA

      3. pants
      Apspriešanās
      1.   Domstarpības, kas attiecas uz 2. pantā minēto noteikumu interpretēšanu un piemērošanu, puses cenšas atrisināt, labā ticībā sākot apspriešanos ar mērķi panākt tūlītēju, objektīvu un savstarpēji saskaņotu risinājumu.
      2.   Puse ierosina apspriešanos, nosūtot otrai pusei rakstisku pieprasījumu, kura kopija jāiesniedz Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai, norādot aplūkojamo pasākumu un Asociācijas nolīguma noteikumus, kas, pēc tās domām, ir jāpiemēro.
      3.   Apspriešanos rīko 40 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas, un tā notiek atbildētāja teritorijā, ja vien puses nevienojas citādi. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 60 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas, ja vien abas puses nevienojas to turpināt. Apspriešanās, īpaši visa izpaustā informācija un pušu nostāja šajā procesā, ir slepena un neskar nevienas puses tiesības turpmākajos procesos.
      4.   Steidzamos gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, apspriešanos rīko 15 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas, un to uzskata par pabeigtu 30 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas.
      5.   Ja puse, kurai pieprasījums adresēts, neatbild uz apspriešanās pieprasījumu 10 darbdienās no tā saņemšanas dienas vai ja apspriešanās nenotiek attiecīgi 3. vai 4. punktā minētajos termiņos, vai ja apspriešanās ir pabeigta, bet nav panākta vienošanās par savstarpēji saskaņotu risinājumu, prasītājs saskaņā ar 5. pantu var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.
      4. pants
      Mediācija
      1.   Ja apspriežoties nav izdevies panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu, puses, savstarpēji vienojoties, var izmantot mediatora palīdzību. Mediācijas pieprasījums jāiesniedz rakstiski Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai, un tajā jānorāda pasākums, kas ir bijis apspriešanās priekšmets, kā arī savstarpēji saskaņotā mediācijas kompetence. Katra puse apņemas ar izpratni izturēties pret mediācijas pieprasījumiem.
      2.   Ja vien puses nevienojas par mediatoru piecās darbdienās no mediācijas pieprasījuma saņemšanas dienas, Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejas priekšsēdētāji vai viņu pilnvarota persona izlozē mediatoru no personām, kuras ir iekļautas 19. pantā minētajā sarakstā un kuras nav pušu valstspiederīgie. To veic 10 darbdienās no mediācijas pieprasījuma saņemšanas dienas. Mediators ne vēlāk kā 30 dienās no viņa izraudzīšanas dienas sasauc sanāksmi ar pusēm. Mediators ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes saņem katras puses pieteikumus un pēc vajadzības var pieprasīt papildu informāciju pusēm, ekspertiem vai tehniskajiem konsultantiem. Šādā veidā iegūtā informācija ir jādara zināma katrai no pusēm, un tām jādod iespēja izteikt piezīmes. Mediators ne vēlāk kā 45 dienās no viņa izraudzīšanās dienas sniedz atzinumu.
      3.   Mediatora atzinumā var būt ieteikums par to, kā atrisināt strīdu atbilstīgi 2. pantā minētajiem noteikumiem. Mediatora atzinums nav saistošs.
      4.   Puses var vienoties grozīt 2. punktā minētos termiņus. Turklāt mediators pēc jebkuras puses pieprasījuma var nolemt grozīt šos termiņus, ņemot vērā attiecīgās puses īpašās grūtības vai lietas sarežģītību.
      5.   Procesos, kuros izmanto mediāciju, īpaši mediatora atzinums un visa izpaustā informācija, un pušu nostāja šajos procesos ir slepeni un neskar nevienas puses tiesības turpmākajos procesos.
      6.   Ja puses vienojas, mediāciju var turpināt arī tad, ja noris šķīrējtiesas procedūra.
      7.   Mediatora nomaiņa notiek vienīgi reglamenta 18. līdz 21. punktā izklāstīto iemeslu dēļ un atbilstoši minētajos punktos noteiktajai kārtībai.
      III   NODAĻA

         STRĪDU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRAS

         I   IEDAĻA

            Šķīrējtiesas procedūra

      5. pants
      Šķīrējtiesas procedūras uzsākšana
      1.   Ja pusēm nav izdevies atrisināt strīdu, izmantojot apspriešanos saskaņā ar 3. pantu vai izmantojot mediāciju saskaņā ar 4. pantu, prasītājs var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.
      2.   Pieprasījumu izveidot šķīrējtiesas kolēģiju rakstiski iesniedz atbildētājam un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai. Prasītājs savā pieprasījumā norāda aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā šāds pasākums ir 2. pantā minēto noteikumu pārkāpums. Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana jāpieprasa ne vēlāk kā 18 mēnešus no apspriešanās pieprasījuma saņemšanas dienas, neskarot prasītāja tiesības turpmāk pieprasīt jaunu apspriešanos par šo pašu jautājumu.
      6. pants
      Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana
      1.   Šķīrējtiesas kolēģijā ir trīs šķīrējtiesneši.
      2.   Desmit darbdienās pēc tam, kad atbildētājs ir saņēmis pieprasījumu izveidot šķīrējtiesas kolēģiju, puses apspriežas, lai panāktu vienošanos par šķīrējtiesas kolēģijas sastāvu.
      3.   Ja puses 2. punktā noteiktajā termiņā nespēj vienoties par šķīrējtiesas kolēģijas sastāvu, jebkura no pusēm var pieprasīt Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejas priekšsēdētājiem vai viņu pilnvarotai personai ar izlozes palīdzību izvēlēties visus trīs locekļus no saraksta, kas izveidots saskaņā ar 19. pantu: vienu personu no tām personām, ko ir ierosinājis prasītājs, vienu personu no tām personām, ko ir ierosinājis atbildētājs, un vienu personu no tām personām, ko puses ir izvēlējušās par priekšsēdētāju. Ja puses vienojas par vienu vai vairākiem šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem, atlikušos dalībniekus izraugās tādā pašā kārtībā.
      4.   Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejas priekšsēdētāji vai viņu pilnvarota persona izraugās šķīrējtiesnešus piecās darbdienās pēc tam, kad jebkura no pusēm ir iesniegusi 3. punktā minēto pieprasījumu.
      5.   Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas diena ir visu triju šķīrējtiesnešu izraudzīšanās diena.
      6.   Šķīrējtiesnešu nomaiņa notiek vienīgi reglamenta 18. līdz 21. punktā izklāstīto iemeslu dēļ un atbilstoši minētajos punktos noteiktajai kārtībai.
      7. pants
      Šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojums
      Šķīrējtiesas kolēģija ne vēlāk kā 120 dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas pusēm iesniedz starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas secinājumiem un ieteikumiem. Jebkura puse 15 dienās no paziņošanas dienas var iesniegt rakstisku pieprasījumu šķīrējtiesas kolēģijai, lai tā pārskatītu konkrētus starpposma ziņojuma aspektus. Šķīrējtiesas kolēģijas galīgā nolēmuma secinājumos iekļauj apsvērumus par starpposma pārskata posmā iesniegtajiem paskaidrojumiem.
      8. pants
      Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmums
      1.   Šķīrējtiesas kolēģija 150 dienās no tās izveidošanas dienas paziņo nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai. Ja tā uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam par to rakstiski jāpaziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesas kolēģija plāno pabeigt darbu. Nolēmumu nekādā gadījumā nedrīkst paziņot vēlāk kā 180 dienas no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas.
      2.   Steidzamos gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija dara visu, lai paziņotu nolēmumu 75 dienās no tās izveidošanas dienas. Jebkurā gadījumā minētais nolēmums jāpaziņo ne vēlāk kā 90 dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Šķīrējtiesas kolēģija 10 dienās no tās izveidošanas dienas sniedz pirmstiesas nolēmumu par to, vai tā uzskata šo lietu par steidzamu.
      3.   Šķīrējtiesas kolēģija pēc abu pušu pieprasījuma jebkurā brīdī aptur savu darbību uz laikposmu, par kuru puses ir vienojušās, bet kas nav ilgāks par 12 mēnešiem, un pēc prasītājas puses pieprasījuma šā saskaņotā laikposma beigās atjauno savu darbību. Ja prasītāja puse pirms saskaņotā apturēšanas laikposma beigām nelūdz atjaunot šķīrējtiesas kolēģijas darbu, procedūra tiek izbeigta. Šķīrējtiesas kolēģijas darba apturēšana un izbeigšana neskar nevienas puses tiesības piedalīties citā procesā par šo pašu jautājumu.

         II   IEDAĻA

            Nolēmuma izpilde

      9. pants
      Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpilde
      Katra puse veic visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, un puses cenšas vienoties par termiņu, kurā jāpanāk nolēmuma izpilde.
      10. pants
      Pieņemamais termiņš nolēmuma izpildei
      1.   Atbildētājs ne vēlāk kā 30 dienas pēc tam, kad šķīrējtiesas kolēģija ir paziņojusi nolēmumu pusēm, paziņo prasītājam un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai, cik daudz laika tam būs vajadzīgs, lai izpildītu nolēmumu (pieņemamais termiņš), ja tūlītēja nolēmuma izpilde nav iespējama.
      2.   Ja pusēm ir domstarpības par pieņemamo termiņu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildei, prasītājs 20 dienās pēc tam, kad atbildētājs ir sniedzis paziņojumu saskaņā ar 1. punktu, rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai noteikt pieņemamā termiņa ilgumu. Par šādu pieprasījumu vienlaikus paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģija 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai.
      3.   Puses, savstarpēji vienojoties, var pagarināt pieņemamo termiņu.
      11. pants
      Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildei
      1.   Atbildētājs līdz pieņemamā termiņa beigām paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai par visiem pasākumiem, ko tas veicis šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildei.
      2.   Ja pusēm ir domstarpības par to, vai pasākums, kas paziņots saskaņā ar 1. punktu, atbilst 2. pantā minētajiem noteikumiem, prasītājs var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Šādā pieprasījumā apraksta aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā šāds pasākums nav saderīgs ar 2. pantā minētajiem noteikumiem. Šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu 90 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Steidzamos gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu 45 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas.
      12. pants
      Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma neizpildes gadījumā
      1.   Ja atbildētājs līdz pieņemamā termiņa beigām nepaziņo par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, vai ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka saskaņā ar 11. panta 1. punktu paziņotais pasākums nav saderīgs ar minētās puses saistībām atbilstoši 2. pantā minētajiem noteikumiem, atbildētājs iesniedz pagaidu kompensācijas piedāvājumu, ja to pieprasa prasītājs. Prasītājs var pieprasīt šādu piedāvājumu arī pirms pieņemamā termiņa beigām.
      2.   Ja vienošanās par kompensāciju nav panākta 30 dienās pēc pieņemamā termiņa beigām vai pēc šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma saskaņā ar 11. pantu par to, ka pieņemtais izpildes pasākums nav saderīgs ar 2. pantā minētajiem noteikumiem, prasītājs pēc tam, kad tas paziņojis otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai, ir tiesīgs apturēt saistību izpildi, kuras izriet no jebkura 2. pantā minētā noteikuma, tādā mērā, kas atbilst pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam. Pieņemot šādus pasākumus, prasītājs ņem vērā to ietekmi uz atbildētāja ekonomiku. Prasītājs var apturēt saistību izpildi pēc 10 darbdienām no dienas, kad atbildētājs ir saņēmis paziņojumu, ja vien atbildētājs nav pieprasījis strīda izšķiršanu saskaņā ar 3. punktu.
      3.   Ja atbildētājs uzskata, ka saistību izpildes apturēšanas līmenis nav līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam, tas var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu pirms 2. punktā minētā 10 darbdienu perioda beigām paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģija, vajadzības gadījumā uzklausot ekspertu atzinumu, 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un par tirdzniecības jautājumiem atbildīgajai struktūrai savu nolēmumu par saistību izpildes apturēšanas līmeni. Saistību izpildi neaptur, kamēr šķīrējtiesas kolēģija nav paziņojusi nolēmumu, un saistību izpildes apturēšanai jābūt saskaņā ar šķīrējtiesas nolēmumu.
      4.   Saistību izpildi aptur uz laiku un piemēro tikai tik ilgi, kamēr pasākums, par kuru konstatēts, ka tas nav saderīgs ar 2. pantā minētajiem noteikumiem, nav atsaukts vai grozīts, lai tas atbilstu minētajiem noteikumiem saskaņā ar 13. pantu, vai tik ilgi, kamēr puses nav vienojušās atrisināt strīdu.
      13. pants
      To nolēmuma izpildes pasākumu pārskatīšana, kas pieņemti pēc saistību izpildes apturēšanas
      1.   Atbildētājs paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai par visiem pasākumiem, ko tas veicis, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, kā arī par savu pieprasījumu pārtraukt saistību izpildes apturēšanu, ko piemēro prasītājs.
      2.   Ja puses 30 dienās no paziņojuma saņemšanas dienas nevienojas par paziņotā pasākuma atbilstību 2. pantā minētajiem noteikumiem, prasītājs rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu vienlaikus paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu 45 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai. Ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka jebkurš pasākums, kas veikts, lai izpildītu nolēmumu, atbilst 2. pantā minētajiem noteikumiem, saistību izpildes apturēšanu izbeidz.

         III   IEDAĻA

            Kopīgie noteikumi

      14. pants
      Savstarpēji saskaņots risinājums
      Puses jebkurā laikā saskaņā ar šo protokolu strīdā var panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu. Tās par šādu risinājumu paziņo Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai un šķīrējtiesas kolēģijai. Pēc tam, kad ir paziņots par savstarpēji saskaņotu risinājumu, šķīrējtiesas kolēģija beidz savu darbību, un procedūra tiek izbeigta.
      15. pants
      Reglaments
      1.   Šā protokola III nodaļā noteikto strīdu izšķiršanas procedūru regulē šim protokolam pievienotais reglaments.
      2.   Šķīrējtiesas kolēģijas sēdes saskaņā ar reglamentu ir atklātas, ja vien puses nevienojas citādi.
      16. pants
      Informācija un tehniskās konsultācijas
      1.   Šķīrējtiesas kolēģija pēc savas iniciatīvas vai pēc kādas puses pieprasījuma var iegūt informāciju, kuru tā uzskata par vajadzīgu šķīrējtiesas procesam. Turklāt šķīrējtiesas kolēģijai ir tiesības lūgt ekspertu attiecīgo viedokli. Pirms šādu ekspertu izraudzīšanās šķīrējtiesas kolēģija apspriežas ar pusēm. Šādā veidā iegūtā informācija ir jādara zināma katrai no pusēm, un tām jādod iespēja izteikt piezīmes.
      2.   Ieinteresētajām personām, kas veic uzņēmējdarbību pušu teritorijā, saskaņā ar reglamentu ir tiesības iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai amicus curiae rezumējumus.
      17. pants
      Interpretācijas noteikumi
      Šķīrējtiesas kolēģija interpretē 2. pantā minētos noteikumus saskaņā ar starptautisko publisko tiesību ierastajām interpretācijas normām, tostarp Vīnes Konvenciju par starptautisko līgumu tiesībām. Šķīrējtiesas nolēmumi nevar paplašināt vai sašaurināt 2. pantā paredzētās tiesības un pienākumus.
      18. pants
      Šķīrējtiesas kolēģijas lēmumi un nolēmumi
      1.   Šķīrējtiesas kolēģija dara visu iespējamo, lai ikvienu lēmumu pieņemtu vienprātīgi. Ja tomēr lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, attiecīgo jautājumu izšķir ar vairākuma balsojumu. Tomēr nekādā gadījumā netiek publiskoti atšķirīgie šķīrējtiesnešu viedokļi.
      2.   Visi šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumi ir saistoši pusēm, un tie nerada tiesības vai neuzliek pienākumus fiziskām vai juridiskām personām. Nolēmumā ir izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo Asociācijas nolīguma noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas kolēģijas konstatējumam un secinājumiem. Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomiteja dara šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu pilnībā publiski pieejamu, ja vien tā nenolemj citādi, lai nodrošinātu ar uzņēmējdarbību saistītās informācijas konfidencialitāti.
      IV   NODAĻA

         VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

      19. pants
      Šķīrējtiesnešu saraksti
      1.   Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomiteja ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kad šis protokols ir stājies spēkā, izveido sarakstu vismaz ar 15 personām, kuras vēlas un ir spējīgas darboties kā šķīrējtiesneši. Katra puse šķīrējtiesneša amatam ierosina vismaz piecas personas. Turklāt abas puses izraugās vismaz piecus šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājus, kas nav pušu valstspiederīgie. Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomiteja nodrošina, lai sarakstā vienmēr tiktu saglabāts šis skaits.
      2.   Šķīrējtiesnešiem ir speciālas zināšanas vai pieredze tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā. Tie ir neatkarīgi, rīkojas patstāvīgi un nepieņem norādījumus no organizācijām vai valdības, tie nav saistīti ar pušu valdībām un ievēro šim protokolam pievienoto ētikas kodeksu.
      3.   Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomiteja var izveidot papildu sarakstus vismaz ar 15 personām, kam ir nozares ekspertu zināšanas konkrētos Asociācijas nolīguma jautājumos. Izmantojot 6. panta 2. punktā izklāstīto izraudzīšanās procedūru, Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejas priekšsēdētāji pēc abu pušu vienošanās var izmantot nozaru ekspertu sarakstu.
      20. pants
      Saistība ar PTO saistībām
      1.   Tiesības izmantot šā protokola noteikumus par strīdu izšķiršanu neskar nevienu darbību, kas veicama PTO, ieskaitot strīda izšķiršanas darbību.
      2.   Tomēr, ja kāda no pusēm ir sākusi strīda izšķiršanas procesu par kādu konkrētu pasākumu atbilstīgi šim protokolam vai PTO nolīgumam, tā nevar sākt strīda izšķiršanas procesu par to pašu pasākumu otrā tiesā, pirms nav beidzies pirmais process. Turklāt puse nevar vērsties abās tiesās jautājumā par tādas saistības neievērošanu, kura atbilstoši Asociācijas nolīgumam un PTO nolīgumam ir pilnīgi vienāda. Tādā gadījumā, tiklīdz ir uzsākts strīda izšķiršanas process, minētā puse otrai tiesai neiesniedz prasību saistībā ar tādas pašas saistības neizpildi atbilstoši otram nolīgumam, ja vien izvēlētajā tiesā procesuālu vai juridisku iemeslu dēļ nav iespējams izdarīt secinājumus par prasību, kuras priekšmets ir minētās saistības neizpilde.
      3.   Šā panta 2. punktā:

                  —

                  strīda izšķiršanas procesus saskaņā ar PTO nolīgumu uzskata par uzsāktiem, kad viena puse pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstoši PTO vienošanās par noteikumiem un kārtību, kas nosaka strīdu izšķiršanu (VSI), 6. pantam, un tos uzskata par pabeigtiem, kad strīdu izšķiršanas iestāde pieņem kolēģijas ziņojumu un vajadzības gadījumā apelācijas iestādes ziņojumu atbilstīgi VSI 16. pantam un 17. panta 14. punktam,

                  —

                  strīda izšķiršanas procesus saskaņā ar šo protokolu uzskata par uzsāktiem, kad viena puse pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstoši 5. panta 1. punktam, un tos uzskata par pabeigtiem, kad šķīrējtiesas kolēģija paziņo savu nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai saskaņā ar 8. pantu.

            4.   Šā protokola noteikumi neliedz pusei apturēt saistību izpildi, ko atļauj PTO strīdu izšķiršanas iestāde. PTO nolīgumu neizmanto, lai liegtu kādai no pusēm apturēt saistību izpildi saskaņā ar šo protokolu.
      21. pants
      Termiņi
      1.   Visus šajā protokolā noteiktos termiņus, ieskaitot termiņus, kuros šķīrējtiesas kolēģijām ir jāpaziņo savi nolēmumi, skaita kalendārajās dienās no nākamās dienas pēc darbības vai fakta, uz ko tie attiecas, ja vien nav norādīts citādi.
      2.   Jebkuru šajā protokolā minēto termiņu var mainīt, pusēm savstarpēji vienojoties. Puses apņemas labvēlīgi izskatīt pieprasījumus par termiņu pagarināšanu, ja kāda no pusēm nevar ievērot šajā protokolā noteiktās procedūras. Šķīrējtiesas kolēģija pēc puses pieprasījuma var mainīt procesos piemērojamos termiņus, ievērojot pušu dažādo attīstības pakāpi.
      22. pants
      Protokola pārskatīšana un grozīšana
      1.   Asociācijas padome pēc šā protokola un tā pielikumu stāšanās spēkā var jebkurā laikā pārskatīt to īstenošanu, lai lemtu par to darbības turpināšanu, grozīšanu vai izbeigšanu.
      2.   Šajā pārskatīšanā Asociācijas padome var izskatīt iespēju izveidot vairākiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumiem kopīgu apelācijas iestādi.
      3.   Asociācijas padome var lemt par šā protokola un tā pielikumu grozīšanu.
      23. pants
      Stāšanās spēkā
      Puses apstiprina šo protokolu saskaņā ar savām procedūrām. Šis protokols stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas šajā pantā minētās procedūras.

         Briselē, divi tūkstoši vienpadsmitā gada vienpadsmitajā februārī, divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un arābu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Хашемитско кралство Йордания
            Por el Reino Hachemí de Jordania
            Za Jordánské hášimovské království
            For Det Hashemitiske Kongerige Jordan
            Für das Haschemitische Königreich Jordanien
            Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel
            Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας
            For the Hashemite Kingdom of Jordan
            Pour le Royaume hachémite de Jordanie
            Per il Regno hashemita di Giordania
            Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –
            Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu
            A Jordán Hásimita Királyság részéről
            Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan
            Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië
            W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego
            Pelo Reino Hachemita da Jordânia
            Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei
            Za Jordánske hášimovské kráľovstvo
            Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo
            Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta
            För Hashemitiska konungariket Jordanien

         (1)  Šā protokola noteikumi neskar 34. pantu Protokolā par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm.

         PIELIKUMI

                        I PIELIKUMS.

                     ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS

                        II PIELIKUMS.

                     ŠĶĪRĒJTIESAS KOLĒĢIJU LOCEKĻU UN MEDIATORU ĒTIKAS KODEKSS

            I PIELIKUMS

               ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS

               Vispārīgie noteikumi

                        1.

                        Protokolā un šajos noteikumos:

                                    “konsultants” ir puses nolīgta persona, kura attiecīgo pusi konsultē vai palīdz tai saistībā ar šķīrējtiesas procesu;

                                    “prasītājs” ir jebkura puse, kas pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju saskaņā ar šā protokola 5. pantu;

                                    “atbildētājs” ir puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj šā protokola 2. pantā minētos noteikumus;

                                    “šķīrējtiesas kolēģija” ir kolēģija, kas izveidota atbilstīgi šā protokola 6. pantam;

                                    “puses pārstāvis” ir puses valdības departamenta vai aģentūras, vai citas publiskas iestādes nodarbināta vai iecelta persona;

                                    “diena” ir kalendārā diena, ja vien nav norādīts citādi.

                        2.

                        Ja vien nav saskaņots citādi, atbildētāja pārziņā ir strīda izšķiršanas procesa loģistika un jo īpaši uzklausīšanas organizēšana. Tomēr Eiropas Savienība sedz izdevumus, kas radušies visos organizatoriskajos jautājumos saistībā ar apspriešanos, mediāciju un strīdu izšķiršanu, izņemot mediatoru un šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumus, kas tiek segti kopīgi.

               Paziņojumi

                        3.

                        Puses un šķīrējtiesas kolēģija nosūta visus pieprasījumus, paziņojumus, rakstiskus pieteikumus vai citus dokumentus pa elektronisko pastu, tajā pašā dienā nosūtot kopiju pa faksu, ar ierakstītu vēstuli, ar kurjerpastu, vēstulē ar apliecinājumu par saņemšanu vai ar citiem telekomunikāciju līdzekļiem, kas apliecina nosūtīšanas faktu. Ja vien netiek pierādīts citādi, elektroniskā pasta vēstule tiek uzskatīta par saņemtu tās nosūtīšanas dienā.

                        4.

                        Puse iesniedz katra sava rakstiskā pieteikuma elektronisku kopiju otrai pusei un katram šķīrējtiesnesim. Ir jānodrošina arī drukāts dokumenta eksemplārs.

                        5.

                        Visi paziņojumi jāadresē attiecīgi Jordānijas Ārlietu ministrijai un Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam.

                        6.

                        Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiskajos pieteikumos vai citos dokumentos saistībā ar šķīrējtiesas procesu var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas.

                        7.

                        Ja dokumenta iesniegšanai paredzētā termiņa pēdējā diena ir Jordānijas vai Savienības oficiāla svētku diena vai brīvdiena, dokumentu var iesniegt nākamajā darbdienā. Puses ik gadu decembra pirmajā pirmdienā apmainās ar sarakstiem, kuros norādītas to oficiālās svētku dienas un brīvdienas nākamajā gadā. Neviens dokuments, paziņojums vai jebkāda veida pieprasījums netiek uzskatīts par saņemtu oficiālā svētku dienā vai brīvdienā.

                        8.

                        Atkarībā no strīdīgo noteikumu priekšmeta visu to pieprasījumu un paziņojumu kopijas, kas adresēti Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai saskaņā ar šo protokolu, nosūta arī pārējām attiecīgajām apakškomitejām, kas izveidotas saskaņā ar Asociācijas nolīgumu.

               Šķīrējtiesas procesa sākšana

                        9.

                                    a)

                                    Ja saskaņā ar šā protokola 6. pantu vai šā reglamenta 19., 20. vai 49. punktu šķīrējtiesas kolēģijas locekļus izvēlas lozējot, abu pušu pārstāvji piedalās lozēšanā.

                                    b)

                                    Ja vien puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesas kolēģiju septiņās darbdienās no tās izveidošanas dienas, lai vienotos par jautājumiem, ko puses vai šķīrējtiesas kolēģija atzīst par vajadzīgiem, tostarp par šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumiem, kam jāatbilst PTO normām. Šķīrējtiesas kolēģijas locekļi un pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā.

                        10.

                                    a)

                                    Ja vien puses piecās darbdienās no šķīrējtiesnešu izraudzīšanās dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģijas kompetencē ir:
                                    “ņemot vērā attiecīgos Asociācijas nolīguma noteikumus, izskatīt šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, lemt par attiecīgā pasākuma saderību ar protokola 2. pantā minētajiem noteikumiem un sagatavot nolēmumu saskaņā ar strīdu izšķiršanas protokola 8. pantu”.

                                    b)

                                    Pusēm trīs darbdienās no vienošanās dienas jāpaziņo šķīrējtiesas kolēģijai saskaņotā kompetence.

               Sākotnējie pieteikumi

                        11.

                        Prasītājs iesniedz sākotnējos rakstiskos pieteikumus ne vēlāk kā 20 dienās pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Atbildētājs atsauksmi iesniedz ne vēlāk kā 20 dienās no sākotnējā rakstiskā pieteikuma iesniegšanas dienas.

               Šķīrējtiesas kolēģiju darbība

                        12.

                        Šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs vada visu sanāksmju darbu. Šķīrējtiesas kolēģija drīkst pilnvarot priekšsēdētāju pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus.

                        13.

                        Ja vien šajā protokolā nav noteikts citādi, šķīrējtiesas kolēģija var veikt savu darbu, izmantojot jebkādus līdzekļus, tostarp tālruni, faksu vai datorsakarus.

                        14.

                        Šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēs drīkst piedalīties vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesas kolēģija drīkst atļaut šādās apspriedēs piedalīties saviem palīgiem.

                        15.

                        Nolēmumu sagatavošanu veic vienīgi šķīrējtiesas kolēģija, un šo pienākumu nedrīkst deleģēt.

                        16.

                        Ja rodas procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas šā protokola un tā pielikumu noteikumi, apspriedusies ar pusēm, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt šiem noteikumiem atbilstošu procedūru.

                        17.

                        Ja šķīrējtiesas kolēģija atzīst par vajadzīgu grozīt kādu procesā piemērojamu termiņu vai veikt citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā rakstiski informē puses par šādu izmaiņu vai pielāgojumu iemesliem, norādot vajadzīgo termiņu vai pielāgojumu. Šķīrējtiesas kolēģija drīkst pieņemt šādas izmaiņas vai grozījumus pēc apspriešanās ar pusēm. Netiek mainīti šā protokola 8. panta 2. punktā paredzētie termiņi.

               Aizstāšana

                        18.

                        Ja šķīrējtiesnesis nevar piedalīties procesā, atkāpjas no amata vai viņš ir jānomaina, viņa aizstājēju izvēlas saskaņā ar 6. panta 3. punktu.

                        19.

                        Ja puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neatbilst ētikas kodeksa prasībām un šā iemesla dēļ viņš ir jānomaina, šī puse par to informē otru pusi 15 dienās no dienas, kad kļuvuši zināmi apstākļi, kas apliecina šķīrējtiesneša izdarīto ētikas kodeksa būtisko pārkāpumu.
                        Ja puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis, kurš nav priekšsēdētājs, neatbilst ētikas kodeksa prasībām, puses apspriežas un, ja tās par to vienojas, nomaina šķīrējtiesnesi un izraugās viņa aizstājēju, ievērojot šā protokola 6. panta 3. punktā izklāstīto procedūru.
                        Ja puses nespēj vienoties par šķīrējtiesneša nomaiņas nepieciešamību, jebkura no pusēm var pieprasīt, lai šāds jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs.
                        Ja priekšsēdētājs nolemj, ka šķīrējtiesnesis neatbilst ētikas kodeksa prasībām, viņš izvēlas jaunu šķīrējtiesnesi, lozējot no personām sarakstā, kas minēts šā protokola 19. panta 1. punktā un no kura bija izlozēts arī sākotnējais šķīrējtiesnesis. Ja sākotnējo šķīrējtiesnesi puses izvēlējās atbilstīgi protokola 6. panta 2. punktam, viņa aizstājēju izvēlas, lozējot no personām, kuras prasītājs un atbildētājs ir ierosinājuši atbilstīgi šā protokola 19. panta 1. punktam. Jauno šķīrējtiesnesi izraugās piecās darbdienās no dienas, kad šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam iesniegts pieprasījums.

                        20.

                        Ja puse uzskata, ka šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs neatbilst ētikas kodeksa prasībām, puses apspriežas un, ja tās par to vienojas, nomaina priekšsēdētāju un izraugās viņa aizstājēju, ievērojot šā protokola 6. panta 3. punktā izklāstīto procedūru.
                        Ja puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja nomaiņas nepieciešamību, jebkura no pusēm drīkst pieprasīt, lai šāds jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādam no atlikušajiem locekļiem, kuri izraudzīti par priekšsēdētājiem atbilstoši šā protokola 19. panta 1. punktam. Attiecīgo personu izlozē Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejas priekšsēdētāji vai priekšsēdētāju pilnvarota persona. Šīs personas lēmums par vajadzību nomainīt priekšsēdētāju ir galīgs.
                        Ja šī persona nolemj, ka sākotnējais priekšsēdētājs neatbilst ētikas kodeksa prasībām, tā izvēlas jaunu priekšsēdētāju, lozējot no pārējām personām, kuras var būt par priekšsēdētājiem un ir iekļautas šā protokola 19. panta 1. punktā minētajā sarakstā. Jauno priekšsēdētāju izraugās piecās darbdienās no šajā punktā minētā pieprasījuma iesniegšanas dienas.

                        21.

                        Šķīrējtiesas kolēģijas process tiek apturēts uz laikposmu, kāds vajadzīgs, lai veiktu 18., 19. un 20. punktā paredzētās procedūras.
                        Ja puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neatbilst ētikas kodeksa prasībām un šā iemesla dēļ viņš ir jānomaina, šī puse par to informē otru pusi 15 dienās no dienas, kad kļuva zināmi apstākļi, kas apliecina šķīrējtiesneša izdarīto ētikas kodeksa būtisko pārkāpumu.

               Uzklausīšana

                        22.

                        Priekšsēdētājs, apspriežoties ar pusēm un pārējiem šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem, nosaka uzklausīšanas dienu un laiku un to rakstiski apstiprina pusēm. Turklāt, ja uzklausīšana ir atklāta, šo informāciju publiski pieejamu dara puse, kuras pārziņā ir procesa loģistikas vadība. Ja vien kāda no pusēm pret to neiebilst, šķīrējtiesas kolēģija drīkst izlemt uzklausīšanu neveikt.

                        23.

                        Ja vien puses nevienojas citādi, uzklausīšana notiek Briselē, ja prasītājs ir Jordānija, un Ammānā – ja prasītājs ir Savienība.

                        24.

                        Vienīgi ārkārtas apstākļos šķīrējtiesas kolēģija var sasaukt papildu uzklausīšanu. Papildu uzklausīšana netiek sasaukta attiecībā uz procedūrām, kas noteiktas atbilstoši šā protokola 10. panta 2. punktam, 11. panta 2. punktam, 12. panta 3. punktam un 13. panta 2. punktam.

                        25.

                        Visi šķīrējtiesneši ir klāt visās uzklausīšanās.

                        26.

                        Neatkarīgi no tā, vai process ir atklāts vai slēgts, uzklausīšanā drīkst piedalīties šādas personas:

                                    a)

                                    pušu pārstāvji;

                                    b)

                                    pušu konsultanti;

                                    c)

                                    administratīvais personāls, tulki, tulkotāji un tiesu referenti; un

                                    d)

                                    šķīrējtiesnešu palīgi.

                              Šķīrējtiesas kolēģijā drīkst vērsties vienīgi pušu pārstāvji un konsultanti.

                        27.

                        Katra puse ne vēlāk kā piecas darbdienas pirms uzklausīšanas dienas šķīrējtiesas kolēģijai iesniedz to personu sarakstu, kuras attiecīgās puses vārdā uzklausīšanā sniegs mutiskus paskaidrojumus vai liecības, un to citu pārstāvju vai konsultantu sarakstu, kuri piedalīsies uzklausīšanā.

                        28.

                        Šķīrējtiesas kolēģijas uzklausīšana ir atklāta, ja vien puses nenolemj citādi. Ja puses nolemj, ka uzklausīšanai jābūt slēgtai, daļa no tās tomēr var būt atklāta, ja uz pušu iesnieguma pamata tā nolemj šķīrējtiesas kolēģija. Tomēr šķīrējtiesas kolēģija organizē slēgtas sanāksmes, ja kādas puses iesniegtais pieteikums un paskaidrojumi ietver konfidenciālu komercinformāciju.

                        29.

                        Šķīrējtiesas kolēģija notur uzklausīšanu šādā veidā.

                                    Paskaidrojumi:

                                                a)

                                                prasītāja paskaidrojumi;

                                                b)

                                                atbildētāja paskaidrojumi.

                                    Atspēkojums:

                                                a)

                                                prasītāja paskaidrojumi;

                                                b)

                                                atbildētāja replika.

                        30.

                        Uzklausīšanas laikā šķīrējtiesas kolēģija drīkst jebkurai pusei jebkurā laikā uzdot jautājumus.

                        31.

                        Šķīrējtiesas kolēģija organizē katras uzklausīšanas protokolēšanu un protokola nodošanu pusēm pēc iespējas īsākā laikā.

                        32.

                        Katra puse 10 darbdienās no uzklausīšanas dienas drīkst iesniegt papildu rakstisku pieteikumu par jebkuru uzklausīšanas laikā radušos jautājumu.

               Rakstiskie jautājumi

                        33.

                        Šķīrējtiesas kolēģija jebkurā procesa posmā drīkst rakstiski uzdot jautājumus jebkurai no pusēm vai abām pusēm. Abas puses saņem šķīrējtiesas uzdoto jautājumu kopijas.

                        34.

                        Turklāt puse iesniedz otrai pusei uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopiju. Katrai pusei ir iespēja sniegt rakstisku atsauksmi par otras puses atbildi piecās darbdienās no tās saņemšanas dienas.

               Konfidencialitāte

                        35.

                        Ja uzklausīšana tiek noturēta slēgtā sēdē saskaņā ar 28. punktu, puses nodrošina konfidenciālu uzklausīšanu šķīrējtiesas kolēģijā. Katra puse tur slepenībā informāciju, kuru otra puse ir iesniegusi šķīrējtiesas kolēģijai un uz kuras konfidenciālo raksturu minētā otra puse ir norādījusi. Ja puse iesniedz šķīrējtiesas kolēģijai rakstiskus pieteikumus konfidenciālā redakcijā, tai pēc otras puses lūguma ne vēlāk kā 15 dienās no pieprasījuma vai pieteikuma dienas, izvēloties vēlāko no datumiem, ir jānodrošina arī pieteikumos ietvertās informācijas nekonfidenciāls kopsavilkums, kuru var izpaust plašākai sabiedrībai. Šie noteikumi neliedz pusei izpaust plašākai sabiedrībai savu nostāju.

                  Ex parte sakari

                        36.

                        Šķīrējtiesas kolēģija netiekas un nesazinās ar kādu no pusēm otras puses prombūtnē.

                        37.

                        Šķīrējtiesas kolēģijas locekļi nedrīkst apspriest procesa priekšmeta aspektus nedz ar vienu, nedz abām pusēm pārējo šķīrējtiesnešu prombūtnē.

                  Amicus curiae pieteikumi

                        38.

                        Ja vien puses piecās dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus pieteikumus ar noteikumu, ka tie ir iesniegti desmit dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas un ka tie ir īsi un nekādā gadījumā nepārsniedz 15 lapas mašīnrakstā, ieskaitot pielikumus, un ka tie tieši attiecas uz šķīrējtiesas kolēģijā izskatāmo faktisko jautājumu.

                        39.

                        Pieteikumā norāda informāciju par tā iesniedzēju, kas ir fiziska vai juridiska persona, norāda iesniedzēja darbības veidu un finansējuma avotu un precizē, kā to skar konkrētais šķīrējtiesas process. Pieteikums jāsagatavo kādā no valodām, ko puses izvēlas saskaņā ar šā reglamenta 42. un 43. punktu.

                        40.

                        Šķīrējtiesas kolēģija savā nolēmumā norāda visus pieteikumus, kurus tā ir saņēmusi un kuri atbilst iepriekšminētajiem noteikumiem. Šķīrējtiesas kolēģijai nav pienākuma savā nolēmumā iztirzāt šādos pieteikumos ietvertos paskaidrojumus. Katrs pieteikums, ko šķīrējtiesas kolēģija saņēmusi saskaņā ar šo punktu, jānodod pusēm komentāru izteikšanai.

               Steidzami gadījumi

                        41.

                        Šajā protokolā minētajos steidzamajos gadījumos šķīrējtiesas kolēģija, apspriedusies ar pusēm, pēc vajadzības pielāgo šajos noteikumos minētos termiņus un par šādiem pielāgojumiem paziņo pusēm.

               Rakstiskā un mutiskā tulkošana

                        42.

                        Šā protokola 6. panta 2. punktā minēto apspriežu laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 9. punkta b) apakšpunktā minētajā sanāksmē puses cenšas vienoties par kopīgu procesa darba valodu šķīrējtiesas kolēģijā.

                        43.

                        Ja puses nespēj vienoties par kopīgu darba valodu, katra puse organizē savu rakstisko pieteikumu tulkošanu otras puses izvēlētajā valodā un sedz ar to saistītās izmaksas.

                        44.

                        Atbildētājs organizē mutisko pieteikumu tulkošanu pušu izvēlētajās valodās.

                        45.

                        Šķīrējtiesas nolēmumus paziņo pušu izvēlētajā valodā vai izvēlētajās valodās.

                        46.

                        Jebkura puse drīkst iesniegt komentārus par tulkoto dokumentu, kas sagatavots saskaņā ar šiem noteikumiem.

               Termiņu aprēķināšana

                        47.

                        Ja, piemērojot šā reglamenta 7. punktu, kāda no pusēm saņem dokumentu citā dienā, nekā šo dokumentu ir saņēmusi otra puse, jebkuru termiņu, kura aprēķināšana ir atkarīga no šādas saņemšanas dienas, skaita no attiecīgā dokumenta vēlākās saņemšanas dienas.

               Citas procedūras

                        48.

                        Šis reglaments ir jāpiemēro arī procedūrām, kas noteiktas atbilstoši šā protokola 10. panta 2. punktam, 11. panta 2. punktam, 12. panta 3. punktam un 13. panta 2. punktam. Tomēr šajā reglamentā noteiktos termiņus pielāgo atbilstoši īpašiem termiņiem, kurus šķīrējtiesas kolēģija noteikusi nolēmuma pieņemšanai minētajās citās procedūrās.

                        49.

                        Ja sākotnējā šķīrējtiesas kolēģija vai daži tās locekļi nevar piedalīties protokola 10. panta 2. punktā, 11. panta 2. punktā, 12. panta 3. punktā un 13. panta 2. punktā noteiktajās procedūrās, jāpiemēro šā protokola 6. pantā noteiktās procedūras. Nolēmuma paziņošanas termiņu pagarina par 15 dienām.

            II PIELIKUMS

               ŠĶĪRĒJTIESAS KOLĒĢIJU LOCEKĻU UN MEDIATORU ĒTIKAS KODEKSS

               Definīcijas

                        1.

                        Šajā ētikas kodeksā:

                                    a)

                                    “loceklis” jeb “šķīrējtiesnesis” ir šā protokola 6. pantā paredzētajā kārtībā izveidotas šķīrējtiesas kolēģijas loceklis;

                                    b)

                                    “mediators” ir persona, kas veic mediāciju saskaņā ar šā protokola 4. pantu;

                                    c)

                                    “kandidāts” ir persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts šā protokola 19. pantā minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai par šķīrējtiesas kolēģijas locekli saskaņā ar šā protokola 6. pantu;

                                    d)

                                    “palīgs” ir persona, kas saskaņā ar locekļa pilnvarām veic lietas izpēti vai palīdz loceklim;

                                    e)

                                    “process”, ja vien nav noteikts citādi, ir process, ko veic šķīrējtiesas kolēģija saskaņā ar šo protokolu;

                                    f)

                                    locekļa “personāls” ir personas, kuras strādā locekļa vadībā un pakļautībā un kuras nav locekļa palīgi.

               Procesuālie pienākumi

                        2.

                        Kandidāti un locekļi izvairās no profesionālās ētikas normu pārkāpumiem un šķietamiem profesionālās ētikas normu pārkāpumiem, ir neatkarīgi un objektīvi, izvairās no tiešiem un netiešiem interešu konfliktiem un rīkojas atbilstoši augstām uzvedības kultūras normām tā, lai tiktu nodrošināta strīdu izšķiršanas mehānisma integritāte un objektivitāte. Bijušajiem locekļiem ir jāievēro šā ētikas kodeksa 15., 16., 17. un 18. punktā noteiktie pienākumi.

               Informēšanas pienākumi

                        3.

                        Līdz apstiprinājuma saņemšanai par savas kandidatūras izvēli šķīrējtiesas kolēģijā šajā protokolā noteiktajā kārtībā kandidāts informē par jebkādu ieinteresētību, attiecībām vai apstākļiem, kas varētu ietekmēt viņa neatkarību vai objektivitāti vai varētu pamatoti radīt iespaidu, ka procesā netiek ievērota profesionālā ētika vai process nav objektīvs. Tādēļ kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādas ieinteresētības, attiecību un apstākļu iespējamību.

                        4.

                        Jautājumus saistībā ar faktiskiem vai iespējamiem šā ētikas kodeksa pārkāpumiem kandidāts vai loceklis dara zināmus vienīgi Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai, lai puses tos izskatītu.

                        5.

                        Pēc iecelšanas loceklis turpina darīt visu iespējamo, lai uzzinātu par šā ētikas kodeksa 3. punktā minētās ieinteresētības, attiecību vai apstākļu iespējamību, un informē par tiem. Informēšanas pienākums ir ilgstoša saistība, kas uzliek loceklim par pienākumu informēt par šādas ieinteresētības, attiecību un apstākļu rašanos jebkurā procesa posmā. Par šādu ieinteresētību, attiecībām un apstākļiem loceklis rakstiski informē Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomiteju, lai puses to izskatītu.

               Locekļu pienākumi

                        6.

                        Pēc iecelšanas loceklis visā procesa gaitā pilda savus pienākumus godprātīgi un centīgi, rūpīgi un bez kavēšanās.

                        7.

                        Loceklis izskata tikai tos jautājumus, kas ierosināti procesa gaitā un ir vajadzīgi nolēmuma pieņemšanai, un neuztic šo pienākumu nevienam citam.

                        8.

                        Loceklis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka locekļa palīgs un personāls ir informēts par šā ētikas kodeksa 2., 3., 4., 5., 16., 17. un 18. punkta noteikumiem un tos ievēro.

                        9.

                        Loceklis neiesaistās ex parte sakaros saistībā ar procesu.

               Locekļu neatkarība un godprātīgums

                        10.

                        Loceklim ir jābūt neatkarīgam un godprātīgam, un viņš nedrīkst radīt iespaidu, ka netiek ievērota profesionālā ētika vai ka viņš nav objektīvs; viņu neietekmē savtīgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu pusi vai bailes no kritikas.

                        11.

                        Loceklis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un negūst labumu, kas jebkādā veidā šķietami vai faktiski varētu ietekmēt attiecīgā locekļa pienākumu pienācīgu izpildi.

                        12.

                        Loceklis neizmanto savu amatu šķīrējtiesas kolēģijā, lai īstenotu personiskas vai privātas intereses, un atturas no tādām darbībām, kas varētu radīt iespaidu, ka kāds var attiecīgo locekli ietekmēt.

                        13.

                        Loceklis neļauj finanšu, uzņēmējdarbības, profesionālajām, ģimenes vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus.

                        14.

                        Loceklim jāatturas no iesaistīšanās tādās attiecībās vai jebkādām tādām finansiālām interesēm, kas varētu iespaidot viņa vai viņas godprātīgumu vai kas pamatoti varētu radīt aizdomas par profesionālās ētikas pārkāpumiem vai objektivitātes trūkumu.

               Bijušo locekļu saistības

                        15.

                        Visiem bijušajiem locekļiem ir jāizvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt aizdomas par to, ka viņi nav bijuši objektīvi savu pienākumu izpildē vai ir guvuši labumu no šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma vai nolēmuma.

               Konfidencialitāte

                        16.

                        Nedz loceklis, nedz bijušais loceklis nekādā gadījumā neizpauž un neizmanto slepeno informāciju, kas saistīta ar procesu vai iegūta procesa gaitā, citādi kā tikai attiecīgā procesa vajadzībām un nekādā gadījumā šādu informāciju neizpauž un neizmanto, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai kaitētu citu personu interesēm.

                        17.

                        Loceklis neizpauž šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu vai tā daļas, pirms tas nav publicēts saskaņā ar šo protokolu.

                        18.

                        Nedz loceklis, nedz bijušais loceklis nekad neizpauž informāciju par šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēm vai par kāda locekļa viedokli.

               Izdevumi

                        19.

                        Ikviens loceklis ved uzskaiti un iesniedz galīgo atskaiti par laiku, ko viņš veltījis šai procedūrai, un par saviem izdevumiem.

               Mediatori

                        20.

                        Šajā ētikas kodeksā izklāstītā disciplīna, kas piemērojama locekļiem vai bijušajiem locekļiem, mutatis mutandis attiecas arī uz mediatoriem.


title: 2013/610/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ), ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/324

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/610/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2011. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (4), un jo īpaši tās 30. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0079/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 202. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2011. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (4), un jo īpaši tās 30. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0079/2013),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi – tā guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (“Aģentūra”) gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā 2012. gada 10. maijā Parlaments sniedza Aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                              —

                              atkārtoti uzsvēra, ka biežā apropriāciju pārnešana ir stingri jāierobežo un tā nedrīkst kaitēt pareizai finanšu pārvaldībai, un prasīja, lai Aģentūra turpmāk ievērotu gada pārskata principu,

                              —

                              aicināja Aģentūru īstenot ex post pārbaudes attiecībā uz piešķirtajām dotācijām, veicot pārbaudes uz vietas;

                  C.

                  tā kā kopējais Aģentūras 2011. gada budžets bija EUR 118 200 000, salīdzinot ar 2010. finanšu gada budžetu EUR 93 200 000 apmērā; tā kā Savienības sākotnējā iemaksa Aģentūras 2011. gada budžetā bija EUR 111 000 000, salīdzinot ar 2010. gadā veikto iemaksu EUR 89 100 000 apmērā,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  ņem vērā, ka Aģentūras budžets ir grozīts trīs reizes trīs dažādu iemeslu dēļ:

                              —

                              lai 3. sadaļā (“Darbības izdevumi”) iekļautu budžeta posteni Eurosur,

                              —

                              lai Aģentūras budžetu palielinātu par EUR 12 700 000 saistībā ar ārkārtas atbalsta pasākumu kopumu, kas veicami, reaģējot uz notikumu attīstību Ziemeļāfrikā,

                              —

                              lai iekļautu EUR 31 800 000 saistību apropriācijās ārkārtas atbalsta pasākumu kopumam, kas veicami, reaģējot uz notikumu attīstību Vidusjūras reģionā;

                  2.

                  konstatē, ka maksājumu apropriāciju ziņā Aģentūras budžeta izpilde ir 96 % attiecībā uz 1. sadaļu (“Personāla izdevumi”), 74 % attiecībā uz 2. sadaļu (“Administratīvie izdevumi”) un 58 % attiecībā uz 3. sadaļu; aicina Aģentūru veikt konkrētus pasākumus, kas ļautu pilnveidot budžeta sagatavošanas procesu un panākt lielāku maksājumu izpildes īpatsvaru administratīvo un darbības izdevumu jomā;

                  3.

                  ir ļoti nobažījies par to, ka 33 % no Aģentūras 2011. gada budžeta (EUR 38,7 miljoni) tika pārnesti uz 2012. gadu; norāda, ka saistībā ar 3. sadaļu (“Darbības izdevumi”) pārnesto apropriāciju apjoms bija EUR 36 miljoni (41 %); konstatē, ka tāpat kā 2010. gadā ir bijis pārāk liels pārnesto apropriāciju apjoms, kas ir pretrunā gada pārskata principam;

                  4.

                  pauž nožēlu par to, ka kopējā pārnesto apropriāciju summā Aģentūra iekļāvusi arī vispārējās saistības EUR 5,1 miljona apmērā; konstatē, ka Aģentūras Finanšu regulā nav nodrošināts nepārprotams pamats, kas ļauj šādi pārnest apropriācijas; zina, ka finanšu gada beigās saņemts finansējums var palielināt pārnesto apropriāciju apjomu;

         Lēmumā par 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanu iekļauto ieteikumu izpildes pārbaude

                  5.

                  atzīmē, ka Aģentūra 2012. gadā ir pieņēmusi un īstenojusi ex post pārbaužu stratēģiju un veikusi trīs pārbaudes uz vietas, aptverot 9 % no 2011. gadā dotāciju maksājumos kopumā piešķirtajiem EUR 73 miljoniem; atzinīgi vērtē to, ka kļūdu īpatsvars ir izrādījies mazāks par 1 % un ka 2013. gadā ir plānotas sešas pārbaudes uz vietas;

                  6.

                  atzīmē Aģentūras centienus un to, ka budžeta izpildes procesā tā pastāvīgi saskaras ar grūtībām; ņem vērā Aģentūras paskaidrojumus, proti, ka grūtības cita starpā ir radījuši arī ārēji faktori, piemēram, neprognozējami notikumi pie ārējām robežām; mudina Aģentūru arī turpmāk strādāt šajā jomā;

         Uzraudzības un kontroles sistēmas

                  7.

                  zina, ka Aģentūra, kaut arī veikusi pamatotas pārbaudes, ne vienmēr ir pieprasījusi apliecinošus dokumentus, lai novērstu neattiecināmu izdevumu risku saistībā ar Aģentūras finansētajām dotācijām, kas piešķirtas dalībvalstu un Šengenas asociēto valstu kopīgi veiktām operācijām; atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra ir pieņēmusi politikas nostādnes, kuru mērķis ir veikt stingrākas ex ante pārbaudes, tostarp sistemātiski pieprasot apliecinošus dokumentus;

                  8.

                  ir pārsteigts, ka tāpat kā 2010. gadā Aģentūras grāmatvedības sistēma ir jāapstiprina tās grāmatvedim;

                  9.

                  pauž nožēlu par to, ka ir konstatētas iekšējās kontroles nepilnības saistībā ar pamatlīdzekļu pārvaldību; ar nožēlu konstatē, ka nav izstrādāta pamatlīdzekļu realizācijas procedūra un ka pamatlīdzekļu inventarizācija ir nepilnīga;

                  10.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāla rakstura konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 202. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 286, 17.10.2012., 288. lpp.

         (7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).


title: 2006/133/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 13. februāris ), ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt īslaicīgus papildu pasākumus pret  Bursaphelenchus xylophilus  ( Steiner et Buhrer )  Nickle et al.  (priedes koksnes nematode) izplatību tajās Portugāles teritorijās, kurās iespējama tās izplatība  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 345)

text:
               23.2.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 52/34

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 13. februāris),
   ar ko dalībvalstīm pieprasa veikt īslaicīgus papildu pasākumus pret Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (priedes koksnes nematode) izplatību tajās Portugāles teritorijās, kurās iespējama tās izplatība
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 345)
   (2006/133/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 16. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ja dalībvalsts uzskata, ka draud briesmas ievest tās teritorijā Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (priedes koksnes nematodi (PKN)) no kādas citas dalībvalsts, tā var uz laiku veikt jebkādus papildu pasākumus, lai aizsargātos no šādām briesmām.

               (2)

               Portugāle 1999. gada 25. jūnijā informēja citas dalībvalstis un Komisiju, ka daži priežu paraugi, kuru izcelsme ir tās teritorijā, ir inficēti ar PKN. Komisija pieņēma Lēmumu 2000/58/EK (2) un Lēmumu 2001/218/EK (3), nosakot pret PKN veicamos pasākumus.

               (3)

               Pamatojoties uz Pārtikas un veterinārā biroja novērtējumiem, no kuriem pēdējais tika veikts 2004. gada novembrī, uz papildu informāciju, ko sniegusi Portugāle, un citu dalībvalstu veiktiem oficiāliem apsekojumiem par kokmateriāliem, nomizotu skujkoku mizu un Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. un Tsuga Carr. sugu augiem, var spriest, ka, izmantojot kaitīgo organismu apkarošanas programmu, PKN izplatība Portugālē joprojām ir ierobežota konkrētās teritorijās. Tomēr koki, kuros redzamas PKN invāzijas pazīmes, minētajos rajonos apsekojumu laikā joprojām bija sastopami.

               (4)

               Portugāles 2003. gada februārī pieņemtā un 2003. gada jūnijā grozītā vidēja termiņa PKN apkarošanas plāna īstenošanu savās sanāksmēs 2004. gada jūlijā un 2005. gada maijā vērtēja Pastāvīgā augu veselības komiteja. Pēdējās minētās sanāksmes laikā secināja, ka līdz šim vēl nav panākts plānotais inficēšanās līmeņa samazinājums norobežotos rajonos.

               (5)

               Tāpēc Portugālei jāturpina īpašie pasākumi attiecībā uz kokmateriālu, nomizotu skujkoku mizu un saimniekaugu pārvietošanu norobežotos rajonos Portugālē un no šādiem rajoniem uz citiem rajoniem Portugālē un citās dalībvalstīs.

               (6)

               Tāpat Portugālei ir jāturpina pasākumi, lai kontrolētu PKN izplatību ar mērķi apkarot kaitīgos organismus. Tāpēc jāizstrādā atjaunināts vidēja termiņa kaitīgo organismu apkarošanas plāns, lai labāk kontrolētu PKN izplatību.

               (7)

               Citām dalībvalstīm jādod iespēja turpināt papildu pasākumu piemērošanu savas teritorijas aizsardzībai pret PKN.

               (8)

               Īpašo pasākumu un vidēja termiņa plāna īstenošanas rezultāti pastāvīgi jāvērtē, jo īpaši pamatojoties uz Portugāles un citu dalībvalstu sniegto informāciju.

               (9)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “priedes koka nematode (PKN)” – Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al.;

               b)

               “ieņēmīga koksne un miza” – skujkoku (Coniferales) koksne un nomizota miza, izņemot Thuja L.;

               c)

               “ieņēmīgi augi” – šādi augi (izņemot augļus un sēklas) ir Abies Mill., Cedrus Trew, Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L., Pseudotsuga Carr. un Tsuga Carr. augi.

         2. pants
   Portugāle nodrošina, ka līdz 2008. gada 31. martam ir izpildīti šā lēmuma pielikumā paredzētie nosacījumi attiecībā uz ieņēmīgu koksni, mizu un augiem, kas jāpārvieto Portugāles norobežotajos rajonos, kuri jānosaka saskaņā ar 5. pantu, vai no tiem uz citiem rajoniem Portugālē, vai arī uz citām dalībvalstīm.
   Līdz 2006. gada 15. februārim Portugāle iesniedz atjauninātu vidēja termiņa plānu kaitīgo organismu apkarošanai, lai kontrolētu PKN izplatību un tās apkarošanu. Šajā plānā jāiekļauj sīki izstrādāti pasākumi norobežotajos rajonos, lai uzraudzītu zināmas koku sugas, kas Portugāles apstākļos ir īpaši ieņēmīgas pret PKN. Šo plānu pārskata līdz 2007. gada 30. aprīlim un 2008. gada 30. martam.
   3. pants
   Galamērķa dalībvalstis, izņemot Portugāli:

               a)

               var pārbaudīt PKN klātbūtni ieņēmīgas koksnes, mizu un augu sūtījumos, kuru izcelsme ir Portugāles norobežotajos rajonos un kurus ieved dalībvalstu teritorijā;

               b)

               var turpmāk veikt atbilstošus pasākumus, lai veiktu šādu sūtījumu oficiālo uzraudzību, lai pārliecinātos, vai tie atbilst nosacījumiem, kas paredzēti šā lēmuma pielikumā.

         4. pants
   Dalībvalstis katru gadu veic oficiālus apsekojumus tādai ieņēmīgai koksnei, mizām un augiem, kuru izcelsme ir to valstīs, lai noteiktu, vai pastāv jebkādas PKN invāzijas pazīmes.
   Neierobežojot Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 1. punktu, šādu apsekojumu rezultātus paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm līdz 2006. gada 15. decembrim un 2007. gada 15. decembrim.
   5. pants
   Ņemot vērā 4. pantā minēto apsekojumu rezultātus, Portugāle nosaka tos rajonus, kuros PKN nav sastopama, un norobežo rajonus (turpmāk tekstā – norobežoti rajoni), kas sastāv no teritorijas, kurā PKN nav sastopama, un no tādas buferzonas ap šo teritoriju, kuras platums nav mazāks par 20 km.
   Komisija izveido to rajonu sarakstu, kuros PKN nav sastopama, un iesniedz šo sarakstu Pastāvīgajai augu veselības komitejai un dalībvalstīm. Visi tie Portugāles rajoni, kas nav ietverti šajā sarakstā, ir uzskatāmi par norobežotiem rajoniem.
   Sarakstu atjauno saskaņā ar 4. panta pirmajā daļā minēto apsekojumu rezultātiem un iegūtajiem datiem, kas paziņoti atbilstīgi Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 1. punktam.
   6. pants
   Ar šo atceļ Lēmumu 2001/218/EK.
   7. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2006. gada 13. februārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2005/77/EK (OV L 296, 12.11.2005., 17. lpp.).

      (2)  OV L 21, 26.1.2000., 36. lpp.

      (3)  OV L 81, 21.3.2001., 34. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/127/EK (OV L 50, 25.3.2003., 27. lpp.).

      PIELIKUMS

         Lai īstenotu šā lēmuma 2. panta prasības, jāizpilda šādi nosacījumi:

                  1.

                  Neierobežojot 2. punktā minētos nosacījumus attiecībā uz pārvietošanu no norobežotajiem rajoniem uz tiem rajoniem Portugālē, kas nav norobežotie rajoni, vai uz citām dalībvalstīm:

                              a)

                              ieņēmīgiem augiem pievieno auga pasi, ko sagatavo un izdod saskaņā ar Komisijas Direktīvas 92/105/EEK (1) noteikumiem, pēc tam, kad:

                                          —

                                          augi ir oficiāli pārbaudīti un nav konstatētas PKN pazīmes jeb simptomi,

                                          —

                                          un, iestājoties pēdējam pilnam veģetācijas ciklam, audzēšanas vietā vai tās tiešajā tuvumā nav novēroti PKN simptomi;

                              b)

                              ieņēmīgai koksnei un nomizotai skujkoku mizai, kas nav

                                          —

                                          šķelda, skaidas, koksnes atkritumi vai atgriezumi, kas pilnībā vai daļēji iegūti no šiem skujkokiem,

                                          —

                                          iepakojuma kastes, redeļu kastes vai mucas,

                                          —

                                          paliktņi, kastu paliktņi vai citi kravu paliktņi,

                                          —

                                          kravas stiprinājumi, starplikas un sastatņi,

                                    bet, ieskaitot koksni, kas nav saglabājusi savu dabīgi apaļo virsmu, pievieno augu pasi, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā, pēc tam, kad koksne vai nomizota skujkoku miza ir termiski apstrādāta tā, lai koka kodola minimālā temperatūra 30 minūtes sasniegtu 56 °C, kas nodrošina atbrīvošanos no dzīvām PKN;

                              c)

                              ieņēmīgai koksnei šķeldas, skaidu, koksnes atkritumu vai atgriezumu formā, kas pilnībā vai daļēji iegūta no skujkokiem, pievieno minētās augu pases pēc tam, kad tie ir saņēmuši piemērotu fumigāciju, kas nodrošina atbrīvošanos no dzīvām PKN;

                              d)

                              ieņēmīgai koksnei kravas stiprinājumu, starpliku un balstu formā, tai skaitā tādai, kas nav saglabājusi savu dabīgi apaļo virsmu:

                                          —

                                          jābūt bez mizas,

                                          —

                                          jābūt bez tādām kaitēkļu ejām, kas ir lielākas par 3mm diametrā,

                                          —

                                          jābūt ar tādu mitruma saturu, kas, izteikts kā sausnas procentuālais sastāvs, ražošanas laikā ir mazāks par 20 %;

                              e)

                              ieņēmīgai koksnei iepakojuma kastu, kārbu, redeļu kastu, paliktņu un līdzīgu iepakojumu, paliktņu, kastu paliktņu un citu kravu paliktņu, paliktņu apmaļu formā, neatkarīgi no to izmantošanas, pārvadājot jebkurus priekšmetus, jāveic vai nu attiecīga termiskā apstrāde, lai koka kodola minimālā temperatūra 30 minūtes sasniegtu 56 °C, spiediena (impregnētā) apstrāde, vai fumigācija, kas nodrošina atbrīvošanos no dzīvām PKN, un jāpievieno oficiāli apstiprināta apstrādes zīme, kas ļauj identificēt, kur un kas ir veicis apstrādi, vai arī jāpievieno minētā auga pase, kas apliecina veiktos pasākumus.

                  2.

                  Attiecībā uz pārvietošanu norobežotajos rajonos Portugālē:

                              a)

                              ieņēmīgus augus:

                                          —

                                          kas aug tādās vietās vai to tiešā tuvumā, kurās, iestājoties pēdējam pilnam veģetācijas ciklam, nav novēroti PKN simptomi un oficiālo pārbaužu laikā nav konstatētas PKN pazīmes jeb simptomi, izvedot no augšanas vietas, tiem pievieno minēto auga pasi,

                                          —

                                          kas aug tādās vietās vai to tiešā tuvumā, kurās, iestājoties pēdējam pilnam veģetācijas ciklam, ir konstatēta priedes koksnes nematode, vai ja tos skārusi PKN, neizved no augšanas vietas un iznīcina, sadedzinot,

                                          —

                                          kas aug mežos, publiskos vai privātos dārzos, kurus skārusi priedes koksnes nematode, vai kuros redzamas slimības pazīmes, vai kas atrodas aizsardzības teritorijās:

                                                      —

                                                      ja konstatācija notikusi laikā no 1. novembra līdz 1. aprīlim, izcērt minētajā periodā,

                                                      —

                                                      vai, ja konstatācija notikusi laikā no 2. aprīļa līdz 31. oktobrim, izcērt nekavējoties,

                                                      —

                                                      un, ja tie saskaņā ar 5. panta noteikumiem atrodas norobežotā rajona buferzonās, kurās pārbaudīta PKN klātbūtne. Ja PKN klātbūtni apstiprina, norobežoto rajonu atbilstoši maina;

                              b)

                              laikā no 1. novembra līdz 1. aprīlim ieņēmīgu koksni apaļkoka vai dēļa formā ar mizu vai bez tās, tostarp tādu, kas nav saglabājusi savu dabīgi apaļo virsmu:

                                          i)

                                          kas iegūta no kokiem, ko skārusi PKN, vai no tiem kokiem, kas atrodas aizsargājamās teritorijās, vai no tiem kokiem, kuros redzamas slimības pazīmes, līdz 2. aprīlim vai nu:

                                                      —

                                                      iznīcina, sadedzinot oficiālā uzraudzībā tam piemērotās vietās, vai arī

                                                      —

                                                      pārvieto oficiālā uzraudzībā vai nu uz:

                                                                  —

                                                                  kokapstrādes uzņēmumu, kurā to šķeldo un turpat rūpnīcā izmanto,

                                                                  —

                                                                  vai rūpniecības uzņēmumu, kurā to izmanto kā kurināmo,

                                                                  —

                                                                  vai kokapstrādes uzņēmumu, kurā koksni vai nu:

                                                                              —

                                                                              termiski apstrādā tā, lai 30 minūtes koka kodola minimālā temperatūra sasniegtu 56 °C,

                                                                              —

                                                                              vai šķeldo un veic fumigāciju, lai nodrošinātu atbrīvošanos no dzīvām PKN;

                                          ii)

                                          kas iegūta no tiem kokiem, kas nav minēti i) apakšpunktā, oficiāli pārbauda PKN un Monochamus spp. klātbūtni; ja PKN vai Monochamus spp. klātbūtni apstiprina, koksni pakļauj i) apakšpunktā minētajiem noteikumiem; ja PKN un Monochamus spp. klātbūtni neapstiprina, koksni oficiālā uzraudzībā var pārvietot uz kokapstrādes uzņēmumu, kur to turpmāk izmanto kā būvniecības kokus, vai, atkāpjoties no noteikumiem, oficiālā uzraudzībā pārvieto uz to Portugāles rajonu, kas nav norobežotais rajons, apstiprinātajiem kokapstrādes uzņēmumiem, par ko paziņo Komisijai, ja koksne vai šķelda, kas iegūta no šādas koksnes, laikā no 1. novembra līdz 1. aprīlim:

                                                      —

                                                      attiecībā uz šķeldu – tiek izmantota rūpnieciskiem mērķiem šādā apstiprinātā pārstrādes uzņēmumā,

                                                      —

                                                      vai attiecībā uz koksni:

                                                                  —

                                                                  to termiski apstrādā tā, lai 30 minūtes koka kodola minimālā temperatūra sasniegtu 56 °C. Turpmāku šādas termiski apstrādātas koksnes pārvietošanu var atļaut, ja koksnei pievieno auga pasi,

                                                                  —

                                                                  vai to šķeldo un veic fumigāciju, lai nodrošinātu atbrīvošanos no dzīvām PKN. Turpmāku šādas fumigētas koksnes pārvietošanu var atļaut, ja koksnei pievieno auga pasi,

                                                                  —

                                                                  vai to šķeldo un izmanto rūpnieciskiem mērķiem minētajā uzņēmumā,

                                                                  —

                                                                  vai oficiālā uzraudzībā pārvieto uz uzņēmumu, kurā koksni vai nu:

                                                                              —

                                                                              termiski apstrādā tā, lai 30 minūtes koka kodola minimālā temperatūra sasniegtu 56 °C,

                                                                              —

                                                                              šķeldo un veic fumigāciju, lai nodrošinātu atbrīvošanos no dzīvām priedes koksnes nematodēm,

                                                                              —

                                                                              vai šķeldo un izmanto rūpnieciskiem mērķiem;

                              c)

                              laikā no 2. aprīļa līdz 31. oktobrim ieņēmīgu koksni apaļkoka vai dēļa formā ar mizu vai bez tās, tostarp tādu, kas nav saglabājusi savu dabīgi apaļo virsmu:

                                          i)

                                          kas iegūta no kokiem, ko skārusi PKN, vai no kokiem, kas atrodas aizsargājamās teritorijās, vai no kokiem, kuros redzamas slimības pazīmes,

                                                      —

                                                      vai nu nekavējoties iznīcina, sadedzinot oficiālā uzraudzībā tam piemērotās vietās,

                                                      —

                                                      vai arī nekavējoties atbrīvo no mizas, veicot to piemērotās vietās ārpus meža pirms oficiālā uzraudzībā tiek veikta pārvietošana uz glabāšanas vietām, kurās koksni apstrādā ar atbilstošiem insekticīdiem, vai kurās ir piemērotas un apstiprinātas mitra gaisa glabātavas, kas ir pieejamas vismaz iepriekšminētajā periodā, ar nolūku pārvietot to tālāk uz rūpniecības uzņēmumu, kur koksni:

                                                                  —

                                                                  nekavējoties šķeldo un izmanto rūpnieciskiem mērķiem,

                                                                  —

                                                                  vai minētajā uzņēmumā nekavējoties izmanto kā kurināmo,

                                                                  —

                                                                  vai nekavējoties termiski apstrādā tā, lai koka kodola minimālā temperatūra 30 minūtes sasniegtu 56 °C,

                                                                  —

                                                                  vai nekavējoties šķeldo un veic fumigāciju, lai nodrošinātu atbrīvošanos no dzīvām PKN;

                                          ii)

                                          kas iegūta no kokiem, kas nav minēti i) daļā, cirsmā vai tās tiešā tuvumā, nekavējoties atbrīvo no mizas un vai nu:

                                                      —

                                                      oficiāli pārbauda PKN un Monochamus spp. klātbūtni tajā; ja PKN vai Monochamus spp. klātbūtni apstiprina, uz koksni atiecina i) apakšpunktā minētos noteikumus; ja PKN un Monochamus spp. klātbūtni neapstiprina, koksni oficiālā uzraudzībā var pārvietot uz kokapstrādes uzņēmumu, kur to turpmāk izmanto kā būvniecības kokus,

                                                      —

                                                      vai oficiālā uzraudzībā pārvieto uz uzņēmumu, kurā koksni:

                                                                  —

                                                                  vai nu šķeldo un izmanto rūpnieciskiem mērķiem,

                                                                  —

                                                                  vai termiski apstrādā tā, lai 30 minūtes koka kodola minimālā temperatūra sasniegtu 56 °C,

                                                                  —

                                                                  vai šķeldo un veic fumigāciju, lai nodrošinātu atbrīvošanos no dzīvām PKN;

                              d)

                              ieņēmīgu mizu:

                                          —

                                          iznīcina sadedzinot vai izmanto kā kurināmo rūpnieciskā uzņēmumā,

                                          —

                                          vai termiski apstrādā tā, lai visā mizas biezumā minimālā temperatūra 30 minūtes sasniegtu 56 °C,

                                          —

                                          vai veic fumigāciju, lai nodrošinātu atbrīvošanos no dzīvām PKN;

                              e)

                              ieņēmīgu koksni atkritumu veidā, kas rodas izciršanas laikā, oficiālā uzraudzībā sadedzina tam piemērotās vietās:

                                          —

                                          laikā no 1. novembra līdz 1. aprīlim – šī perioda laikā,

                                          —

                                          vai laikā no 2. aprīļa līdz 31. oktobrim – nekavējoties;

                              f)

                              ieņēmīgu koksni atkritumu veidā, kas radušies koksnes pārstrādes laikā, vai nu oficiālā uzraudzībā nekavējoties sadedzina tam piemērotās vietās, izmanto kā malku kokapstrādes uzņēmumā, vai veic fumigāciju, lai nodrošinātu atbrīvošanos no dzīvām PKN;

                              g)

                              ieņēmīgai koksnei iepakojuma kastu, kārbu, redeļu kastu, paliktņu un līdzīgu iepakojumu, paliktņu, kastu paliktņu un citu kravu paliktņu, paliktņu apmaļu, kravas stiprinājumu, starpliku un balstu formā, tostarp tādai, kas nav saglabājusi savu dabīgi apaļo virsmu:

                                          —

                                          jābūt bez mizas,

                                          —

                                          jābūt bez tādām kaitēkļu ejām, kas ir lielākas par 3mm diametrā,

                                          —

                                          jābūt ar tādu mitruma saturu, kas izteikts kā sausnas procentuālais sastāvs, kurš ražošanas laikā ir mazāks par 20 %.

         (1)  OV L 4, 8.1.1993., 22. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/17/EK (OV L 57, 3.3.2005., 23. lpp.).


title: 2009/306/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. marts ), lai pagarinātu un grozītu Nolīgumu par zinātnisko un tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienoto Valstu valdību

text:
               2.4.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 90/20

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 30. marts),
   lai pagarinātu un grozītu Nolīgumu par zinātnisko un tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienoto Valstu valdību
   (2009/306/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 170. panta otro daļu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Padome ar Lēmumu 98/591/EK (2) apstiprināja Nolīguma par zinātnisko un tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienoto Valstu valdību (turpmāk “Nolīgums”) noslēgšanu, un tas stājās spēkā 1998. gada 14. oktobrī.

               (2)

               Nolīguma 12. panta b) punktā jo īpaši paredzēts, ka ar Pušu rakstisku vienošanos Nolīgumu var pagarināt ar iespējamiem grozījumiem uz papildu piecu gadu periodiem.

               (3)

               Ar Lēmumu 2004/756/EK (3) Padome atjaunoja nolīgumu vēl uz pieciem gadiem no 2003. gada 14. oktobra.

               (4)

               Amerikas Savienotās Valstis ir informējušas Komisiju, ka tās vēlētos Nolīgumu pagarināt vēl uz pieciem gadiem. Tādēļ nolīguma ātra pagarināšana būtu abu Pušu interesēs.

               (5)

               Pagarinātā nolīguma priekšmets būs identisks tā nolīguma priekšmetam, kura darbība beidzas 2008. gada 13. oktobrī, izņemot tehniska rakstura grozījumu, kas galvenokārt skar pētījumus drošības un kosmosa jomā pievienošanu to nozaru sarakstam, kurās tiks veikti sadarbības pasākumi, atbilstoši Kopienas Septītās pētniecības pamatprogrammas darbības jomai.

               (6)

               Nolīguma pagarināšana būtu jāapstiprina Kopienas vārdā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma par zinātnisko un tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienoto Valstu valdību (turpmāk “Nolīgums”) pagarināšana vēl uz pieciem gadiem, ņemot vērā šā lēmuma pielikumā paredzētos grozījumu.
   2. pants
   Saskaņā ar Nolīguma 12. pantu Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz Amerikas Savienoto Valstu valdībai paziņojumu par to, ka Kopiena ir pabeigusi iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā (4).
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 30. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         P. BENDL

      (1)  Atzinums sniegts 2009. gada 5. februārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 284, 22.10.1998., 35. lpp.

      (3)  OV L 335, 11.11.2004., 5. lpp.

      (4)  Pagarinātā nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      PIELIKUMS

         Grozītais 4. pants Nolīgumā par zinātnisko un tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienoto Valstu valdību

         “4. pants
         Sadarbības pasākumu jomas

                     a)

                     Sadarbības pasākumu nozares var ietver šādas nozares:

                                 —

                                 vide (arī klimata izpēte),

                                 —

                                 biomedicīna un veselība (arī AIDS, infekcijas slimību un narkomānijas izpēte),

                                 —

                                 lauksaimniecība,

                                 —

                                 zivsaimniecības zinātne,

                                 —

                                 pētījumi inženierzinātnēs,

                                 —

                                 ar kodolmateriāliem nesaistīta enerģija,

                                 —

                                 dabas resursi,

                                 —

                                 materiālzinātnes (arī nanotehnoloģija) un metroloģija,

                                 —

                                 informācijas un komunikāciju tehnoloģijas,

                                 —

                                 telemātika,

                                 —

                                 biotehnoloģija,

                                 —

                                 jūras zinātnes un tehnoloģija,

                                 —

                                 sociālo zinātņu pētījumi,

                                 —

                                 pārvadājumi,

                                 —

                                 pētījumi drošības jomā,

                                 —

                                 kosmosa pētījumi,

                                 —

                                 zinātnes un tehnoloģijas politika, vadība, apmācība un zinātnieku mobilitāte.

                     b)

                     Puses šo sarakstu var grozīt pēc 6. pantā minētās Apvienotās padomdevējas grupas ieteikuma saskaņā ar katras Puses teritorijā spēkā esošo kārtību.

                     c)

                     Puses var kopīgi veikt sadarbības pasākumus ar trešām personām.”