title: Padomes Lēmums (2003. gada 25. augusts), ar ko pieņem pasākumus attiecībā uz Libēriju īpašas steidzamības gadījumā saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0631

Oficiālais Vēstnesis L 220 , 03/09/2003 Lpp. 0003 - 0004

		Padomes Lēmums(2003. gada 25. augusts),ar ko pieņem pasākumus attiecībā uz Libēriju īpašas steidzamības gadījumā saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu(2003/631/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 300. panta 2. punkta otro daļu,ņemot vērā iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem, tiekoties Padomē, par pasākumiem, kādi jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu [1], un jo īpaši tā 3. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā(1) Padomes 2002. gada 25. marta Lēmums 2002/274/EK, ar ko pabeidz apspriedes ar Libēriju saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. un 97. pantu [2], paredz pieņemt attiecīgus pasākumus ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta un 97. panta 3. punkta nozīmē;(2) tā kā Libērijas valdība aizvien pārkāpj ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. pantā minētos būtiskos elementus, un pašreizējie apstākļi Libērijā nenodrošina cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošanu;(3) politiskā un drošības situācija Libērijā ievērojami pasliktinājusies kopš dienas, kad tika pieņemts Lēmums 2002/274/EK. Tādēļ šī situācija ir īpašas steidzamības gadījums ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē;(4) līdz ar to nepieciešams pārskatīt nosacījumus, saskaņā ar kuriem var darīt pieejamus līdzekļus, kas iedalīti Libērijai, lai dotu iespēju atbalstīt miera procesu Libērijā, jo īpaši izmantojot iespējamu atbalstu miera uzturēšanas operācijām, demobilizācijai un reintegrācijas programmai, iestāžu izveidei un demokrātisko struktūru atjaunošanai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo pasākumi, kas izklāstīti šeit pievienotajā Libērijas ārlietu ministram adresētajā vēstules projektā, tiek pieņemti kā attiecīgi pasākumi īpašas steidzamības gadījumā ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta b) un c) apakšpunkta nozīmē. Šo pasākumu termiņš beigsies 2004. gada 31. decembrī. Šis datums neizslēdz konkrētus beigu termiņu datumus, kas noteikti finansēšanas instrumentos, uz kuriem attiecas šis lēmums.2. pantsKopienas pieņemtos pasākumus, kas minēti Lēmuma 2002/274/EK 2. pantā, vairs nepiemēro līdz ar šā lēmuma stāšanos spēkā.Apspriežu iznākums kā izklāstīts Lēmumam 2002/274/EK pievienotajā vēstules projektā netiek skarts.3. pantsLēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.4. pantsŠo lēmumu publicē "Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī."Briselē, 2003. gada 25. augustāPadomes vārdā —priekšsēdētājsF. Frattini[1] OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.[2] OV L 96, 13.4.2002., 23. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSLIBĒRIJAS ĀRLIETU MINISTRAM ADRESĒTĀS VĒSTULES PROJEKTSV. E. Monī Kaptāna kungsārlietu ministrsLibērijaGodātais ministr,Eiropas Savienība ir ļoti nobažījusies par Jūsu valstī valdošo drošības situāciju un vēlas palīdzēt no jauna iedibināt mieru un stabilitāti. Tādēļ tā nodomājusi sniegt finansiālu atbalstu miera uzturēšanas operācijai Libērijā. Kad būs panākts un parakstīts visaptverošs miera līgums, Eiropas Savienība arī vēlas darīt pieejamus līdzekļus citiem pasākumiem, kas būtu jāveic līdz ar miera procesu.Tādēļ Kopiena nolēmusi aizstāt pasākumus attiecībā uz tās atbalsta īstenošanu kā izklāstīts tās 2002. gada 27. marta vēstulē Nr. SGS 272745 ar šādiem turpmāk minētiem jauniem pasākumiem, kurus ieviest mudina īpašās steidzamības gadījums ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē:- tiks nodrošināta regulāra uzraudzība, izmantojot ciešu politisku dialogu, kurā iesaistīta Eiropas Savienības prezidentūra un Eiropas Komisija, kā arī sešu mēnešu politiskos pārskatus,- tiks turpināta jau uzsākto projektu īstenošana, ko finansē saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 72. pantu, kuru apjoms pašlaik sasniedz 25 miljonus EUR un kas paredzēti, lai apmierinātu pārvietoto personu vajadzības,- iemaksas reģionāliem projektiem, humānās palīdzības darbības, tirdzniecības sadarbība un tirdzniecības atvieglojumi netiek skarti,- var tikt sniegts iestāžu atbalsts, lai ļautu īstenot pasākumus, kuru mērķis ir īstenot saistības, kas noteiktas apspriedēs,- ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 4. pielikuma 1. nodaļa tiek apturēta. Atlikušās summas, kas Libērijai pienākas no 8. EAF, ir nekavējoties pieejamas īstenošanai. Līdzekļi sedz atbalstu miera procesam Libērijā, kas varētu ietvert atbalstu miera uzturēšanas operācijai Libērijā, demobilizācijai un reintegrācijas programmai, iestāžu izveidei un efektīvu demokrātisko struktūru atjaunošanai,- kad visaptverošais miera līgums būs stājies spēkā un līguma parakstītājas puses būs demonstrējušas apņemšanos īstenot līgumu kā paredzēts, tiks paziņots par 9. EAF asignējumu. Lēmums par paziņošanu tiks pieņemts pēc sešu mēnešu politiskā pārskata kā izklāstīts pirmajā ievilkumā. ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 4. pielikuma 1. nodaļas apturēšanu, kā izklāstīts iepriekšējā ievilkumā, nepiemēro 9. EAF asignējuma īstenošanai,- Komisija turpinās pildīt valsts kredītrīkotāja funkciju pēdējās vārdā, lai īstenotu atlikušās summas no 8. EAF kā noteikts iepriekš.Eiropas Savienība turpinās cieši sekot situācijai Libērijā. Mēs ierosinām turpināt mūsu intensīvo politisko dialogu, pamatojoties uz ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 8. pantu un pamatojoties uz apspriežu iznākumu kā izklāstīts mūsu 2002. gada 27. marta vēstulē Nr. SGS 272745.Ar cieņu,Komisijas vārdā —Padomes vārdā —--------------------------------------------------


title: 2009/901/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. novembris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas-Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
               8.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 321/43

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 30. novembris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas-Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu
   (2009/901/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Komisija Eiropas Kopienas vārdā ir veikusi sarunas par nolīgumu ar Sentkitsas-Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (turpmāk “nolīgums”).

               (2)

               Ņemot vērā tā noslēgšanu, šis nolīgums Eiropas Kopienas vārdā tika parakstīts 2009. gada 28. maijā un to provizoriski piemēro no minētā datuma saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/483/EK (2).

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina.

               (4)

               Nolīguma pārvaldei ar šo nolīgumu izveido Apvienoto komiteju, kurai būtu jāpieņem savs reglaments. Šā reglamenta pieņemšanai ir lietderīgi paredzēt vienkāršotu procedūru Kopienas nostājas izstrādāšanai.

               (5)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokola par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un neskarot minētā protokola 4. pantu, šīs dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tā noteikumi tām nav saistoši un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Sentkitsas-Nevisas Federāciju par īstermiņa vīzu atcelšanu (3).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs sniedz nolīguma 8. panta 1. punktā minēto paziņojumu (4).
   3. pants
   Komisija, kam palīdz dalībvalstu eksperti, pārstāv Kopienu Apvienotajā ekspertu komitejā, kas izveidota ar nolīguma 6. pantu.
   4. pants
   Kopienas nostāju Apvienotajā ekspertu komitejā attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, kā to prasa nolīguma 6. panta 4. punkts, pieņem Komisija pēc apspriešanās ar īpašu komiteju, ko izraudzījusies Padome.
   5. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         B. ASK

      (1)  2009. gada 20. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 169, 30.6.2009., 37. lpp.

      (3)  Nolīguma tekstu skatīt OV L 169, 30.6.2009., 38. lpp.

      (4)  Šā nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2009/77/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 23. janvāris), ar ko izveido Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               29.1.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 25/18

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 23. janvāris),
   ar ko izveido Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/77/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Kā daļu no tā sauktā Lamfalisī (Lamfalussy) procesa Komisija 2001. gada 6. jūnijā pieņēma Lēmumu 2001/527/EK, ar ko izveido Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteju (1) (turpmāk tekstā – “Komiteja”). Komiteja sāka darbu 2001. gada 7. jūnijā kā neatkarīga izvērtētāja, diskusiju un padomdevēja iestāde Komisijā vērtspapīru jomā.

               (2)

               Īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 9. marta Direktīvu 2005/1/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (2), Komisija 2007. gadā pārskatīja Lamfalisī procesu un 2007. gada 20. novembra paziņojumā “Lamfalisī procesa pārskats – pastiprināta uzraudzības konverģence” (3) iepazīstināja ar savu novērtējumu.

               (3)

               Šajā paziņojumā Komisija norādīja uz Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas (turpmāk tekstā – “uzraudzītāju komitejas”) nozīmi arvien vairāk integrēta Eiropas finanšu tirgus apstākļos. Tika atzīta vajadzība pēc skaidras sistēmas šo komiteju rīcībai un sadarbībai uzraudzības konverģences jomā.

               (4)

               Pārskatot Lamfalisī procesa darbību, Padome aicināja Komisiju precizēt uzraudzītāju komiteju funkcijas un apsvērt visas dažādās iespējas šo komiteju darba stiprināšanai, neapdraudot pašreizējās institucionālās struktūras līdzsvaru un nemazinot uzraudzītāju pārskatatbildību (4).

               (5)

               Eiropadome 2008. gada 13. un 14. marta sanāksmē aicināja strauji uzlabot uzraudzītāju komiteju darbību (5).

               (6)

               Padome 2008. gada 14. maijā (6) aicināja Komisiju pārskatīt Komisijas lēmumus, ar kuriem izveido uzraudzītāju komitejas, lai nodrošinātu šo komiteju pilnvaru un uzdevumu konsekvenci un saskaņotību, kā arī lai stiprinātu to devumu uzraudzības sadarbībā un konverģencē. Padome atzīmēja, ka komitejām ir piešķirami konkrēti un specifiski uzraudzības sadarbības un konverģences veicināšanas uzdevumi, stiprinot to lomu finanšu stabilitātes risku izvērtēšanā. Tādēļ attiecībā uz šīm Komitejas funkcijām un uzdevumiem ir jāpastiprina tiesiskais regulējums.

               (7)

               Komitejai jādarbojas kā neatkarīgai padomdevēju grupai, kas konsultē Komisiju vērtspapīru jomas jautājumos.

               (8)

               Komitejai arī jāveicina Kopienas tiesību aktu vispārēja, pastāvīga un vienāda īstenošana un to konsekventa piemērošana uzraudzības iestāžu darbā.

               (9)

               Kopienas līmenī Komitejai nav nekādu reglamentējošu pilnvaru. Tai jāveic lietpratēju salīdzinošais novērtējums, jāveicina laba prakse un, lai visā Kopienā palielinātu konverģenci, jāizstrādā nesaistošas pamatnostādnes, ieteikumi un standarti.

               (10)

               Ciešāka divpusēja un daudzpusēja sadarbība uzraudzības jomā ir atkarīga no uzraudzības iestāžu savstarpējās sapratnes un uzticēšanās. Komitejai ir jāveicina šīs sadarbības uzlabošana.

               (11)

               Komitejai ir jāstimulē arī uzraudzības konverģence visā Kopienā. Lai šo mērķi konkretizētu, ir jāizstrādā ieteicošs un papildināms Komitejas uzdevumu saraksts.

               (12)

               Lai risinātu pārrobežu strīdus uzraudzības iestāžu, it īpaši uzraudzītāju kolēģiju, starpā, Komitejai ir jānodrošina brīvprātīgs un nesaistošs starpniecības mehānisms.

               (13)

               Lai, neierobežojot uzraudzības iestāžu pilnvaras, gūtu labumu no Komitejas apkopotās pieredzes, uzraudzības iestādēm ir vajadzīga iespēja iesniegt lietas izskatīšanai Komitejā un saņemt nesaistošu tās atzinumu.

               (14)

               Uzraudzības iestāžu funkciju pamatā ir informācijas apmaiņa starp šīm iestādēm. Tai ir galvenā loma vērtspapīru tirgus efektīvā uzraudzībā un finansiālās stabilitātes nodrošināšanā. Uzraudzības iestādēm vērtspapīru jomas tiesību aktos ir paredzētas precīzas juridiskās saistības attiecībā uz sadarbību un informācijas apmaiņu, savukārt Komitejai ir jāveicina ikdienas informācijas apmaiņa šo iestāžu starpā, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus, kas noteikti tiesību aktos, kuri piemērojami šai jomā.

               (15)

               Lai samazinātu uzraudzības pienākumu dublēšanos un tādējādi racionalizētu uzraudzības procesu, kā arī mazinātu tirgus dalībnieku slogu, Komitejai jāveicina uzdevumu deleģēšana starp uzraudzības iestādēm, it sevišķi gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos.

               (16)

               Lai visu uzraudzītāju kolēģiju starpā sekmētu konverģenci un konsekvenci un tādējādi nodrošinātu līdzvērtīgus nosacījumus, Komitejai jāuzrauga to darbība, taču jāizvairās ierobežot kolēģiju locekļu neatkarību.

               (17)

               Uzraudzības ziņojumu kvalitātei, salīdzināmībai un konsekvencei ir galvenā nozīme attiecībā uz Kopienas uzraudzības pasākumu rentabilitāti un pārrobežu iestāžu atbilstības pienākumu. Komitejai ir jācenšas mazināt pārklāšanos un dublēšanos, kā arī jānodrošina ziņojumu datu salīdzināmība un jāpanāk atbilstīga to kvalitāte.

               (18)

               Kopienas finanšu sistēmas ir cieši saistītas, un notikumi vienā dalībvalstī var nopietni ietekmēt citu dalībvalstu finanšu iestādes un tirgus. Turpina veidoties finanšu konglomerāti, un izzūd atšķirības banku, vērtspapīru un apdrošināšanas nozares uzņēmumu darbībā, tāpēc uzraudzībai dalībvalstu un Kopienas līmenī rodas arvien jauni pārbaudījumi. Lai garantētu finansiālo stabilitāti, Komitejas, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas līmenī ir vajadzīga sistēma, kas ļautu laikus atklāt iespējamos draudus dažādās valstīs un dažādās nozarēs un vajadzības gadījumā informēt Komisiju un pārējās komitejas. Turklāt ir būtiski, lai Komiteja nodrošinātu informācijas sniegšanu dalībvalstu finanšu ministrijām un centrālajām bankām. Šajā ziņā Komitejas uzdevums ir noteikt vērtspapīru nozares draudus un regulāri ziņot Komisijai par rezultātu. Par šo novērtējumu ir jāinformē arī Padome. Komitejai ir jāsadarbojas arī ar Eiropas Parlamentu un periodiski jāsniedz tam informācija par situāciju vērtspapīru nozarē. Šajā saistībā Komiteja nedrīkst izpaust informāciju par konkrētām uzraugāmajām organizācijām.

               (19)

               Lai pienācīgi risinātu starpnozaru jautājumus, Komitejas darbības jāsaskaņo ar darbībām, ko veic Eiropas Banku uzraudzītāju komiteja, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteja un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteja. Tas ir īpaši svarīgi, risinot jautājumus, kas saistīti ar iespējamiem starpnozaru draudiem finansiālajai stabilitātei.

               (20)

               Lai novērstu darba dublēšanos un nekonsekvenci, nodrošinātu Komiteju ar aktuālu informāciju un saistībā ar finanšu konglomerātu uzraudzību ļautu tai dalīties informācijā ar Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju, Komiteja var piedalīties Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā.

               (21)

               Ņemot vērā finanšu pakalpojumu globalizāciju un starptautisko standartu pieaugošo nozīmi, Komitejai jāveicina dialogs un sadarbība arī ar uzraudzības iestādēm ārpus Kopienas.

               (22)

               Ļoti svarīga ir Komitejas pārskatatbildība attiecībā pret Kopienas iestādēm; tai jāatbilst vispāratzītiem standartiem un vienlaikus jāņem vērā uzraudzītāju neatkarība.

               (23)

               Komitejai ir jāizstrādā savs reglaments un pilnībā jāievēro Līgumā paredzētās iestāžu prerogatīvas un institucionālais līdzsvars. Pilnveidotā Komitejas darbības shēma jāpapildina ar uzlabotu darba procesu. Tālab gadījumos, kad nav iespējams panākt vienprātību, atbilstīgi Līguma noteikumiem lēmumi ir jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu.

               (24)

               Tiesiskās drošības un skaidrības labad Lēmums 2001/527/EK ir jāatceļ,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo izveido neatkarīgu Kopienas vērtspapīru jomas konsultatīvo grupu, kuras nosaukums ir Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (turpmāk tekstā – “Komiteja”).
   2. pants
   Komiteja pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas pieprasījuma konsultē Komisiju, it īpaši saistībā ar īstenošanas pasākumu projektu sagatavošanu vērtspapīru jomā, arī attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU).
   Pieprasot Komitejai sniegt konsultāciju, Komisija var noteikt termiņu, kurā šī konsultācija ir jāsniedz. Šo termiņu nosaka, ņemot vērā jautājuma steidzamību.
   3. pants
   Komiteja pilda tai uzticētos uzdevumus un sekmē Kopienas tiesību aktu vispārēju un vienotu īstenošanu un konsekventu piemērošanu, izstrādājot nesaistošus norādījumus, ieteikumus un standartus.
   4. pants
   1.   Komiteja stiprina valstu uzraudzības iestāžu sadarbību vērtspapīru jomā un visā Kopienā sekmē dalībvalstu uzraudzības darbību un pieeju konverģenci. Šai nolūkā tā veic vismaz šādus uzdevumus:

               a)

               gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestādes pieprasījuma nodrošina un veicina starpniecību starp uzraudzības iestādēm;

               b)

               gadījumos, kas paredzēti atbilstīgajos tiesību aktos, vai pēc uzraudzības iestāžu pieprasījuma sniedz tām atzinumus;

               c)

               veicina efektīvu divpusēju vai daudzpusēju informācijas apmaiņu starp uzraudzības iestādēm, ievērojot attiecīgos konfidencialitātes nosacījumus;

               d)

               sekmē uzdevumu deleģēšanu uzraudzības iestāžu starpā, gan nosakot tos uzdevumus, kurus ir iespējams deleģēt, gan veicinot labāko praksi;

               e)

               stimulē uzraudzītāju kolēģiju efektīvu un konsekventu darbību, izstrādājot konkrētas kolēģiju darbības pamatnostādnes, kontrolējot dažādu kolēģiju darba saskaņotību un izplatot labākās prakses piemērus;

               f)

               sekmē kvalitatīvu un vispārēju uzraudzības ziņojumu standartu izstrādi;

               g)

               pārskata Komitejas izstrādāto nesaistošo norādījumu, ieteikumu un standartu praktisko piemērošanu.

         2.   Komiteja pārlūko dalībvalstu uzraudzības darbības un pastāvīgi izvērtē to konverģenci. Komiteja ik gadu ziņo par panākto progresu un konstatē atlikušos šķēršļus.
   3.   Lai veicinātu vienotu uzraudzības pieeju, Komiteja izstrādā jaunus praktiskus konverģences instrumentus.
   5. pants
   1.   Komiteja pārrauga un izvērtē situāciju vērtspapīru nozarē un vajadzības gadījumā informē Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju un Komisiju. Komiteja nodrošina dalībvalstu finanšu ministriju un centrālo banku informēšanu par iespējamām vai gaidāmām problēmām.
   2.   Vismaz divas reizes gadā Komiteja sniedz Komisijai mikroekonomisko tendenču, iespējamo risku un apdraudējumu izvērtējumu vērtspapīru nozarē.
   Šajā izvērtējumā Komiteja iekļauj galveno risku un apdraudējumu klasifikāciju un norāda, cik lielā mērā šie riski un apdraudējumi ir bīstami finansiālajai stabilitātei, kā arī iesaka vajadzīgās profilaktiskās un koriģējošās darbības.
   Par šo izvērtējumu informē Padomi.
   3.   Komiteja sagatavo tādas procedūras, kas ļauj uzraudzības iestādēm nekavējoties reaģēt. Vajadzības gadījumā Komiteja sekmē kopīga Kopienas uzraudzītāju vērtējuma izstrādi attiecībā uz riskiem un apdraudējumiem, kas var negatīvi ietekmēt Kopienas finansiālās sistēmas stabilitāti.
   4.   Cieši sadarbojoties ar Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju un Eiropas Centrālo banku sistēmas Banku uzraudzības komiteju, Komiteja nodrošina pietiekamu darbības segumu attiecībā uz aktuālo starpnozaru situāciju, riskiem un apdraudējumiem.
   6. pants
   1.   Komiteja veicina vienotas uzraudzības prakses izstrādi gan vērtspapīru jomā, gan starpnozaru līmenī ciešā sadarbībā ar Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju.
   2.   Šai nolūkā tā sagatavo nozaru un starpnozaru apmācības programmas, sekmē darbinieku apmaiņu un stimulē kompetentās iestādes aktīvāk izmantot personāla rotācijas shēmas, apvienotās kontroles grupas, uzraudzības apmeklējumus un citus līdzekļus.
   3.   Lai veicinātu vienotas uzraudzības prakses izveidi, Komiteja attiecīgos gadījumos izstrādā jaunus instrumentus.
   4.   Komiteja stiprina sadarbību ar trešo valstu uzraudzības iestādēm, it īpaši iesaistot tās kopīgās apmācības programmās.
   7. pants
   1.   Komitejā ir augsta līmeņa pārstāvji no valsts varas iestādēm, kas ir atbildīgas par vērtspapīru nozari, arī par PVKIU. Katra dalībvalsts dalībai Komitejas sanāksmēs norīko augsta līmeņa pārstāvi no savas kompetentās iestādes.
   2.   Komisija piedalās Komitejas sanāksmēs un norīko augsta līmeņa pārstāvi dalībai tās apspriedēs.
   3.   Komiteja no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju.
   4.   Komiteja var uzaicināt ekspertus un novērotājus piedalīties tās sanāksmēs.
   8. pants
   1.   Komitejas locekļi apņemas neizpaust informāciju, uz ko attiecas dienesta noslēpums. Visiem diskusiju dalībniekiem ir pienākums ievērot attiecīgos dienesta noslēpuma noteikumus.
   2.   Ja apspriedes par kādu darba kārtības punktu ir saistītas ar konfidenciālas informācijas apmaiņu par uzraugāmo iestādi, dalību šādās diskusijās var ierobežot tā, ka tajās piedalās tikai tieši iesaistītie locekļi.
   9. pants
   1.   Komiteja regulāri informē Komisiju par savas darbības rezultātiem. Tā regulāri sazinās ar Eiropas Vērtspapīru komiteju, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2001/528/EK (7), un ar kompetento Eiropas Parlamenta komiteju.
   2.   Komiteja nodrošina starpnozaru darba saskaņotību finanšu pakalpojumu nozarē, regulāri un cieši sadarbojoties ar Eiropas Banku uzraudzītāju komiteju un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komiteju.
   3.   Komitejas priekšsēdētājs regulāri, vismaz reizi mēnesī, sazinās ar Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas priekšsēdētāju un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju uzraudzītāju komitejas priekšsēdētāju.
   10. pants
   Komiteja var izveidot darba grupas. Komisiju uzaicina piedalīties darba grupu sanāksmēs kā novērotāju.
   11. pants
   Komiteja var piedalīties Apvienotajā finanšu konglomerātu komitejā.
   12. pants
   Pirms atzinuma nosūtīšanas Komisijai Komiteja laikus veic plašas, atklātas un pārskatāmas konsultācijas ar tirgus dalībniekiem, patērētājiem un tiešajiem lietotājiem. Komiteja publicē konsultāciju rezultātus, ja vien respondents nepieprasa rīkoties citādi.
   13. pants
   Komiteja katru gadu izstrādā gada darba programmu un līdz oktobra beigām iesniedz to Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai. Periodiski un vismaz reizi gadā Komiteja informē Padomi, Eiropas Parlamentu un Komisiju par darba programmā norādīto darbību izpildi.
   14. pants
   Komiteja darbojas pēc tās locekļu vienprātības principa. Ja vienprātību panākt nav iespējams, lēmumus pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. Komitejas locekļu pārstāvju balsis atbilst dalībvalstu balsīm, kā noteikts Līguma 205. panta 2. un 4. punktā.
   Komitejas locekļiem, kas nerīkojas saskaņā ar Komitejas pieņemtajām pamatnostādnēm, ieteikumiem, standartiem un citiem pasākumiem, jābūt gataviem izklāstīt šādas izvēles iemeslus.
   15. pants
   Komiteja pieņem savu reglamentu un organizē savu darbības režīmu.
   Attiecībā uz lēmumiem, kas saistīti ar reglamenta grozījumiem un valdes ievēlēšanu un atlaišanu, reglamentā var paredzēt tādas lēmumu pieņemšanas procedūras, kas atšķiras no 14. pantā noteiktajām.
   16. pants
   Atceļ Lēmumu 2001/527/EK.
   17. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 23. janvārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Charlie McCREEVY

      (1)  OV L 191, 13.7.2001., 43. lpp.

      (2)  OV L 79, 24.3.2005., 9. lpp.

      (3)  COM(2007) 727, galīgā redakcija.

      (4)  Padomes 2007. gada 4. decembra secinājumi 15698/07.

      (5)  Padomes secinājumi 7652/1/08, Rev 1.

      (6)  Padomes secinājumi 8515/3/08, Rev 3.

      (7)  OV L 191, 13.7.2001., 45. lpp.


title: 2012/571/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/183

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu
   (2012/571/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (3) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi un jo īpaši tās 60. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0124/2012),

               1.

               apstiprina Eiropas Aviācijas drošības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 21. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Komisijas Lēmums (2017. gada 23. maijs), ar ko Libērijas Republikai paziņo par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

text:
               30.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 169/11

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2017. gada 23. maijs),
   ar ko Libērijas Republikai paziņo par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
   (2017/C 169/12)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,
   tā kā:
   1.   IEVADS

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (“NNN zvejas regula”) ir izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

               (2)

               NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, demaršiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

               (3)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

               (4)

               Pirms trešās valstis noteikt par nesadarbīgām trešām valstīm saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu, Komisijai saskaņā ar minētās regulas 32. pantu ir jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tās varētu tikt noteiktas par nesadarbīgām trešām valstīm. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāievēro visi minētās regulas 32. pantā noteiktie demarši. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – jāiekļauj rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un saprātīgs termiņš situācijas labošanai.

               (5)

               Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšana saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta minētās regulas 31. panta 2. punktā.

               (6)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

               (7)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu par to, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei.

               (8)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu.

         2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ LIBĒRIJAS REPUBLIKU

               (9)

               Libērijas Republika (turpmāk “Libērija”) nav iesniegusi Komisijai savu karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu.

               (10)

               No 2014. gada 5. februāra Komisija administratīvi sadarbojās ar Libērijas iestādēm NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktā paredzētās administratīvās sadarbības kontekstā. Šī sadarbība aptvēra jautājumus par to, kā Libērija īsteno, kontrolē un izpilda normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Sadarbība ietvēra apmaiņu ar mutiskām un rakstiskām piezīmēm, kā arī Libērijas apmeklējumu 2015. gada 19.–23. oktobrī, kura laikā Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu nepieciešamo informāciju par pasākumiem, ko Libērija veikusi, lai izpildītu savus pienākumus NNN zvejas apkarošanā.

               (11)

               Libērija ir līgumslēdzēja puse Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā (ICCAT); turklāt tā ir Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC), Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) un Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) sadarbības partnere, kas nav līgumslēdzēja puse, un Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas (WCPFC) un Amerikas Tropisko tunzivju komisijas (IATTC) sadarbības partnere, kas nav locekle. Libērija 1982. gadā ratificēja Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un ANO Nolīgumu par zivju krājumiem (UNFSA) (2).

               (12)

               Lai novērtētu, kā Libērija karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 11. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija pieprasīja, apkopoja un analizēja visu informāciju, kas nepieciešama minētā uzdevuma izpildei.

         3.   IESPĒJAMĪBA, KA LIBĒRIJU VAR NOTEIKT PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTI

               (13)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Libērijai kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā.

         3.1.   Pasākumi, kas veikti attiecībā uz NNN zvejas darbību un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāru konstatēšanu (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

               (14)

               Libērijas valsts zvejniecības tiesiskajā regulējumā (“2010. gada Zvejniecības noteikumi”) zvejas kuģis ir definēts kā “jebkurš kuģis, ko izmanto zvejai vai ar to saistītām darbībām”. 2010. gada Zvejniecības noteikumi attiecas uz visām zvejas un ar zveju saistībām darbībām Libērijas jurisdikcijā esošajos ūdeņos, kā arī visu Libērijas kuģu un personu darbībām ārpus Libērijas jurisdikcijas esošās teritorijās, ciktāl tas nav pretrunā ar citas valsts jurisdikciju.

               (15)

               Libērijas valsts iestāde, kas atbild par valsts kuģu reģistrāciju, apspriežas ar zvejniecības iestādēm par tādu jaunu zvejas kuģu reģistrēšanu, kas darbosies valsts ūdeņos, taču struktūra, kas atbild par starptautisko kuģu reģistru (Libērijas jūrlietu pārvalde) (3), neapspriežas ar valsts zvejniecības iestādēm (4), pirms reģistrēt zvejas kuģi, kurš darbosies ārpus Libērijas ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ). Tāpēc nav iespējams izveidot konsolidētu sarakstu ar visiem Libērijas karoga zvejas kuģiem. Valsts zvejniecības iestādes rīcībā nav informācijas par Libērijas zvejas kuģiem, kuri darbojas ārpus Libērijas EEZ. Varētu uzskatīt, ka acīmredzamais sadarbības trūkums starp Libērijas jūrlietu pārvaldi un valsts zvejniecības iestādēm mazina Libērijas spēju uzraudzīt tās flotes lielumu un darbības un var pavērt iespēju nelegālajiem operatoriem izmantot Libērijas karogu bez pienācīgas kontroles.

               (16)

               Komisija konstatējusi, ka ārpus Libērijas EEZ bez attiecīgo Libērijas zvejniecības iestāžu atļaujas darbojas vairāk nekā simts Libērijas karoga zvejas kuģu. Libērijas zvejniecības iestādes atzina, ka, lai gan Libērijas jūrlietu pārvalde uzrauga starptautisko Libērijas karoga floti, zvejas kuģi, kuri darbojas ārpus EEZ, nav zvejniecības iestādes uzraudzībā, kontrolē un pārraudzībā. Šie kuģi neziņo Libērijas zvejas uzraudzības centram par savu ģeogrāfisko pozīciju un neinformē Libērijas zvejniecības iestādes par nozvejām, izkrāvumiem vai pārkrāvumiem citā kuģī.

               (17)

               Komisija saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkta b) apakšpunktu pārbaudīja Libērijas īstenotos pasākumus attiecībā uz NNN zvejā iegūtu zvejas produktu piekļuvi tās tirgum.

               (18)

               Libērijas kuģus, kuri darbojas ārpus Libērijas EEZ, Libērijas zvejniecības iestādes nekādā veidā nekontrolē. Šie kuģi neziņo un nesūta Libērijas zvejniecības iestādēm informāciju par to darbībām, izkrāvumiem un pārkrāvumiem citā kuģī. Tāpēc maz ticams, ka var tikt nodrošināta to zivju vai zivju produktu izsekojamība, kuri nāk no šiem kuģiem.

               (19)

               Libērijas rīcība, kas aprakstīta 15.–17. apsvērumā, nav saskaņā ar UNCLOS 94. panta 1. un 2. punktu, kuros noteikts, ka katrai valstij ir efektīvi jārealizē jurisdikcija un kontrole pār kuģiem, kas kuģo ar tās karogu. Tā nav saskaņā arī ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (“NNN zvejas SRP”) (5) 24. punktu, kas paredz pienākumu veikt zvejas darbību visaptverošu un efektīvu kontroli, un NNN zvejas SRP 35. punktu, kurā noteikts, ka karoga valstij, pirms tā reģistrē kuģi, būtu jāpārliecinās, ka tā var izpildīt pienākumu – nodrošināt attiecīgā kuģa neiesaistīšanos NNN zvejā. Tā ir pretrunā arī NNN zvejas SRP 36. punktam, kurā noteikts, ka karoga valstīm nevajadzētu piešķirt karogu kuģiem, kuri izdarījuši pārkāpumus, un NNN zvejas SRP 42. punktam, kas paredz, ka visām valstīm jākārto kuģu reģistrs, kurā iekļauti to kuģu vārdi un dati, kas kuģo ar tās karogu. Tā nav ievērojusi arī NNN zvejas SRP 71. punktu, kurā valstis aicinātas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai tirgū nodrošinātu pārredzamību un zivju vai zivju produktu izsekojamību. Tāpat tā nav ievērojusi FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksa (FAO Rīcības kodekss) 11. pantu, kurā aprakstīta laba pēczvejas pasākumu prakse un atbildīga starptautiskā tirdzniecība.

               (20)

               Ņemot vērā šajā iedaļā minētos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 4. punkta a) un b) apakšpunktu Libērija nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem tai kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valstij uzlikti attiecībā uz NNN zvejas kuģiem un NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt tās karoga zvejas kuģi vai tās valstspiederīgie, un nav novērsusi NNN zvejā iegūtu zvejas produktu piekļuvi tās tirgum.

         3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

               (21)

               Libērijas zvejniecības iestādes kopumā sadarbojās ar Komisiju, atbildēja uz informācijas pieprasījumiem un nodrošināja atgriezenisko saiti, taču, ņemot vērā starptautiskā kuģu reģistra stāvokli un sadarbības trūkumu starp Libērijas jūrlietu pārvaldi un valsts zvejniecības iestādēm, kā aprakstīts 3.1. iedaļā, to iespējas atbildēt uz dažiem pieprasījumiem bija ierobežotas.

               (22)

               Libērija ir nozīmīga karoga valsts, tā tur pasaulē otro lielāko starptautisko reģistru un piesaista trešo valstu kuģus, kuriem nav tiešas saiknes ar valsti. Kā paskaidrots 16. apsvērumā, šie kuģi darbojas ārpus Libērijas EEZ, atklātās jūrās un trešo valstu ūdeņos. Libērija ir arī sešu RZPO locekle vai puse un Gvinejas līča rietumu centrālās daļas zvejniecības komitejas (FCWC) ietvaros īsteno apakšreģionāla līmeņa sadarbību ar citām valstīm. Tomēr Komisija ir konstatējusi, ka Libērijas zvejniecības iestādes nesadarbojas vai nespēj sadarboties ar trešām valstīm visos reģionos, kur darbojas Libērijas zvejas kuģi (izņemot Atlantijas okeāna austrumu daļu). Šis acīmredzamais sadarbības trūkums pastāv, neraugoties uz to, ka Libērija ir sešu RZPO locekle vai puse, un to var būt izraisījis tas, ka, nepastāvot iekšējai administratīvai koordinācijai ar Libērijas jūrlietu pārvaldes reģistrētajiem kuģiem, Libērijas zvejniecības iestādēm, šķiet, nav informācijas par Libērijas karoga kuģiem, kuri darbojas ārpus tās EEZ un apgabalā, kas ir Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas pārziņā.

               (23)

               2010. gada Zvejniecības noteikumi ir novecojuši un ir jāpārskata, lai nodrošinātu valsts tiesību aktu saskaņotību ar piemērojamajiem starptautiskajiem un reģionālajiem noteikumiem. 2010. gada Zvejniecības noteikumos sniegtā zvejas darbību definīcija ietver zivju meklēšanu, zvejošanu, notveršanu vai ieguvi, kā arī pasākumus minēto darbību atbalstam un sagatavošanai, tostarp ar gaisa kuģu palīdzību. Zvejas kuģu definīcija ietver kuģus, kuri veic ar zveju saistītas darbības. Ar zveju saistītas darbības ietver pārkraušanu citā kuģī, uzglabāšanu, apstrādi, transportēšanu un zvejas kuģu uzpildīšanu ar degvielu un apgādāšanu. Sankciju sistēma ir iedalīta pēc nodarījuma smaguma, ko atspoguļo katram nodarījuma veidam noteiktais naudas soda apmērs, un sankcijas var būt atturošas un samērīgas, kā to paredz starptautiskās saistības. Tomēr minētajos tekstos nav konkrēti noteikts, kas ir NNN zvejas darbības vai smagi pārkāpumi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               (24)

               Lai izpildītu zvejniecību uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) pienākumus, Libērijas Valsts zvejniecības birojs nodrošina zvejas uzraudzības centra (FMC) darbību. FMC ir aprīkots MCS funkciju veikšanai. Tomēr FMC uzrauga tikai tos kuģus, kuriem ir piešķirta licence darboties valsts EEZ. FMC neuzrauga Libērijas karoga kuģus, kas darbojas atklātā jūrā vai trešo valstu ūdeņos. Turklāt dažas MCS funkcijas ir ierobežotas, jo trūkst finansējuma, jo īpaši novērošanai no gaisa. Tas traucē Libērijai nodrošināt efektīvu un visaptverošu MCS sistēmu attiecībā uz tās karoga zvejas kuģiem. Tāpēc Libērijai, šķiet, trūkst pietiekamu resursu NNN zvejas apkarošanai vai tā tos nepiešķir.

               (25)

               Libērijas tiesiskais regulējums un izpildes pasākumi neatbilst UNCLOS 61., 62. un 117.–119. panta pamatprasībām. Lēmuma 20.–23. apsvērumā aprakstītie fakti liecina, ka Libērija nepilda UNCLOS 94. panta nosacījumus, kas paredz, ka karoga valstij saskaņā ar iekšējiem tiesību aktiem jāuzņemas jurisdikcija pār katru kuģi, kurš kuģo ar tās karogu, un tā kapteini, virsniekiem un apkalpi, un pārkāpj UNFSA 18. panta 3. punktu, kurā noteikti pasākumi, kas valstij jāveic attiecībā uz sava karoga kuģiem. Libērija nav ņēmusi vērā NNN zvejas SRP 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis tiek aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no nozvejas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim, tostarp uz zvejas kuģiem izmantojot kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) saskaņā ar attiecīgajiem valsts, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem.

               (26)

               Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu varētu secināt, ka sadarbošanās un noteikumu izpildes ziņā Libērija nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem.

         3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

               (27)

               Komisija analizēja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz Libērijas kā UNCLOS, UNFSA un ICCAT līgumslēdzējas puses, NEAFC, SPRFMO un IOTC sadarbības partneres, kas nav līgumslēdzēja puse, un WCPFC un IATTC sadarbības partneres, kas nav locekle, statusu.

               (28)

               Laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam Libērija kļuva par sešu RZPO sadarbības pusi, sadarbības partneri, kas nav līgumslēdzēja puse, vai sadarbības partneri, kas nav locekle (6). Tomēr izvērtēšanas misijas laikā Monrovijā (2015. gada 19.–23. oktobrī) tika noskaidrots, ka pasākumus, lai pievienotos visām minētajām RZPO, izņemot ICCAT, ir veikusi Libērijas jūrlietu pārvalde, neapspriežoties ar valsts zvejniecības iestādēm. Valsts zvejniecības iestādes bija atbildīgas par pievienošanos ICCAT. Šāda situācija var ierobežot Libērijas spēju izpildīt atbilstības nodrošināšanas saistības katrā RZPO, un tās rezultātā Libērija ziņojumus ir iesniegusi novēloti (ICCAT) vai nav iesniegusi vispār (SPRFMO), tādējādi neievērojot saistības, ko tai uzliek attiecīgā RZPO.

               (29)

               Libērija ir ratificējusi divus starptautiskus juridiskos instrumentus, kas saistīti ar zvejniecību pārvaldību: UNCLOS un UNFSA. Libērijas veikums starptautisko instrumentu īstenošanā neatbilst NNN zvejas SRP 11. punkta ieteikumiem, kuros valstis aicinātas prioritāri ratificēt vai pieņemt ne tikai UNCLOS un UNFSA, bet arī FAO Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā vai pievienoties tiem. Tas ir pretrunā arī ar NNN zvejas SRP 14. punktu, kurā noteikts, ka valstīm būtu pilnībā un efektīvi jāīsteno Rīcības kodekss un ar to saistītie starptautiskie rīcības plāni.

               (30)

               Libērija nav ratificējusi 2009. gada FAO Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem (PSMA). Lai gan zvejas produktu tieši izkrāvumi Libērijā patlaban nav bieža parādība, tomēr dažreiz izkrāvumi notiek un Libērija starptautiska projekta ietvaros attīsta izkraušanas iespējas. Pēc tam tai būs jāspēj izpildīt ostas valsts saistības.

               (31)

               Pretēji ieteikumiem NNN zvejas SRP 25.–27. punktā Libērija nav izstrādājusi nacionālo rīcības plānu cīņai pret NNN zveju.

               (32)

               Turklāt izvērtēšanas sanāksmē 2015. gada 24. martā Libērijas iestādes paskaidroja Komisijai, ka Libērijas starptautisko reģistru pārvalda privāts uzņēmums, kurš atrodas ārpus Libērijas. Šīs sanāksmes laikā un pēc tās notikušajā sarakstē Libērija nevarēja pierādīt, ka tiek nodrošināta patiesa tās karoga zvejas kuģu saikne ar valsti. Tas ir pretrunā ar UNCLOS 91. pantu, kurš paredz, ka ir jāpastāv patiesai saiknei starp karoga valsti un tās kuģiem.

               (33)

               Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu varētu secināt, ka Libērija nav izpildījusi pienākumus, kuri starptautiskajos tiesību aktos tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

         3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi (NNN zvejas regulas 31. panta 7. punkts)

               (34)

               Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) (7) 2015. gadā Libērijas tautas attīstības līmenis bija zems (177. no 188 valstīm).

               (35)

               Lai gan varētu būt konkrēti iespēju ierobežojumi attiecībā uz uzraudzību, kontroli un pārraudzību, Libērijas īpašie ierobežojumi, kas izriet no tās attīstības līmeņa, neattaisno visus iepriekšējās iedaļās minētos trūkumus. Tas jo īpaši attiecas uz iekšējas koordinācijas trūkumu attiecībā uz zvejas kuģu reģistrāciju Libērijas starptautiskajā reģistrā un konsolidētas informācijas trūkumu par šo kuģu identitāti, kura dēļ efektīva kontrole nav iespējama.

               (36)

               Šķiet, ka konstatētās nepilnības galvenokārt izriet no administratīvās vides, kas nav atbilstoša tam, lai Libērija varētu rezultatīvi izpildīt savus karoga, piekrastes, ostas un tirgus valsts pienākumus. Libērija ir saņēmusi atbalstu no reģionālajām iniciatīvām, kuru mērķis ir stiprināt pārvaldību un apkarot NNN zveju, tostarp uzlabojot MCS, kā arī nozares atbalstu saskaņā ar ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (SFPA), kas noslēgts ar Eiropas Savienību. Apvienoto Nāciju Organizācijas misija Libērijā tai ir palīdzējusi saņemt arī atbalstu novērošanai no gaisa. Tomēr līdz ar minētās misijas izbeigšanu šis atbalsts ir beidzies, un valsts atbalsts MCS darbības uzturēšanai netiek sniegts, tādējādi kavējot Libērijas MSC efektīvu darbību.

               (37)

               Ņemot vērā šajā iedaļā izklāstītos apsvērumus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Libērijas attīstības līmenis ir tas, kas negatīvi ietekmē tās attīstības statusu un kopējo veikumu zvejniecību pārvaldības jomā. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Libērijas trūkumu būtību, valsts attīstības līmenis nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Libērijas kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts kopējo veikumu attiecībā uz zvejniecībām un pasākumu nepietiekamību, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju.

         4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

               (38)

               Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Libērija kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo Libērijai par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā.

               (39)

               Turklāt Komisijai attiecībā uz Libēriju būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie demarši. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

               (40)

               Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Libērijai par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu trešo valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo trešo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Libērijai paziņo par iespējamību, ka Komisija var to noteikt par nesadarbīgu trešo valsti cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

      Briselē, 2017. gada 23. maijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Karmenu VELLA

      (1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

      (2)  https://treaties.un.org/

      (3)  Īsteno ar Libērijas Starptautisko kuģu un uzņēmumu reģistra starpniecību.

      (4)  Valsts zvejniecības birojs.

      (5)  Starptautiskais nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāns, Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, 2001. gads.

      (6)  ICCAT līgumslēdzēja puse; NEAFC, SPRFMO un IOTC sadarbības partnere, kas nav līgumslēdzēja puse; WCPFC un IATTC sadarbības partnere, kas nav locekle. Libērija nav CCSBT locekle vai sadarbības partnere, kas nav locekle, taču 18 kuģiem ir atļauts darboties šajā RZPO.

      (7)  Informācija no http://hdr.undp.org/sites/default/files/2015_human_development_report_1.pdf.


title: 2012/299/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 7. jūnijs ) par to, lai Igaunija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu

text:
               12.6.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 151/31

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 7. jūnijs)
   par to, lai Igaunija sāktu DNS datu automatizētu apmaiņu
   (2012/299/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu un 25. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

               (2)

               Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

               (3)

               Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

               (4)

               Saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 36. panta 2. punktu Igaunija ir informējusi Padomes Ģenerālsekretariātu par valsts DNS analīzes datnēm, kam piemēro minētā lēmuma 2. līdz 6. pantu, un par minētā lēmuma 3. panta 1. punktā minētās automātiskās meklēšanas nosacījumiem.

               (5)

               Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

               (6)

               Igaunija ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par DNS datu apmaiņu.

               (7)

               Igaunija ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Nīderlandi.

               (8)

               Igaunijā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Nīderlandes izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

               (9)

               Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz DNS datu apmaiņu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Attiecībā uz DNS datu automatizētu meklēšanu un salīdzināšanu Igaunija ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus saskaņā ar minētā lēmuma 3. un 4. pantu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 7. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. BØDSKOV

      (1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

      (2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.


title: 2011/614/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/250

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2011/614/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā gada pārskatiem par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05894/2011 – C7-0051/2011),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 73/2008, ar ko izveido Kopuzņēmumu novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (3), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0129/2011),

               1.

               sniedz Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai izpilddirektoram apstiprinājumu par Kopuzņēmuma 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 342, 16.12.2010., 15. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 30, 4.2.2008., 38. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/252

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2011. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā gada pārskatiem par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05894/2011 – C7-0051/2011),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 73/2008, ar ko izveido Kopuzņēmumu novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai (3), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai finanšu noteikumus, kurus pieņēma 2009. gada 2. februārī ar Kopuzņēmuma valdes lēmumu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0129/2011),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2009. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā Kopuzņēmumu novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai izveidoja 2007. gada februārī, lai būtiski uzlabotu zāļu izstrādes procesa efektivitāti un lietderīgumu un lai tādējādi ilgtermiņā farmācijas nozarē ražotu efektīvākas un drošākas novatoriskas zāles;

               C.

               tā kā Kopuzņēmums tikai sāk savu darbību un līdz 2009. gada beigām vēl nebija pilnībā ieviesis iekšējo kontroli un finanšu informācijas sistēmu,

      Budžeta izpilde

               1.

               norāda, ka Kopuzņēmuma galīgais 2009. gada budžets ietvēra saistību apropriācijas EUR 82 000 000 apmērā un maksājumu apropriācijas EUR 82 000 000 apmērā; turklāt atzīst, ka saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju izlietojuma līmenis bija attiecīgi 97 % un 1 %;

               2.

               atzīst, ka Kopuzņēmums joprojām ir darbības uzsākšanas posmā; tomēr pauž bažas par to, ka maksājumu apropriāciju izlietojuma līmenis bija tikai 1 %;

      Dalības maksa

               3.

               aicina Kopuzņēmumu Komisijas vadībā saskaņot dalības maksas norādīšanu savos pārskatos;

               4.

               turklāt aicina Kopuzņēmumu turpināt dalības un līdzfinansējuma noteikumu izstrādi, un jo īpaši attiecībā uz:

                           —

                           jaunu biedru pievienošanās kārtību,

                           —

                           biedru ieguldījumu natūrā,

                           —

                           noteikumiem, kas Kopuzņēmumam ir jāievēro, veicot dalības maksas revīziju,

                           —

                           nosacījumiem, saskaņā ar kuriem Kopuzņēmuma valde var apstiprināt līdzfinansējumu;

      Iekšējās kontroles sistēmas

               5.

               mudina Kopuzņēmumu pabeigt iekšējās kontroles un finanšu informācijas sistēmas ieviešanu;

               6.

               turklāt aicina Kopuzņēmumu savos finanšu noteikumos iekļaut īpašu atsauci uz Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta kā Kopuzņēmuma iekšējā revidenta pilnvarām, pamatojoties uz noteikumiem, kas izklāstīti Finanšu pamatregulā, kuru piemēro Kopienas struktūrām;

               7.

               jo īpaši uzskata, ka Komisijai kā iekšējam revidentam vajadzētu konsultēt Kopuzņēmumu par riska pārvaldīšanu, sniedzot neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti un ieteikumus, kā uzlabot darbību izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu vadību; uzskata, ka ļoti būtiski ir arī, lai Kopuzņēmums budžeta izpildes apstiprinātājiestādei iesniegtu tā izpilddirektora sagatavotu ziņojumu, kurā apkopota informācija par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un pasākumiem, kas veikti saistībā ar minētajiem ieteikumiem;

               8.

               uzskata – ņemot vērā Kopuzņēmuma budžetu un uzdevumu sarežģītību, tam vajadzētu apsvērt tādas revīzijas komitejas izveidi, kas strādātu tiešā Kopuzņēmuma valdes pakļautībā;

      Nav nolīguma ar uzņēmējvalsti

               9.

               mudina Kopuzņēmumu nekavējoties noslēgt nolīgumu ar uzņēmējvalsti Beļģiju par biroja telpām, privilēģijām un imunitāti, kā arī par citu atbalstu, kas Beļģijai būtu jāsniedz Kopuzņēmumam, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 73/2008, ar ko izveido Kopuzņēmumu.

      (1)  OV C 342, 16.12.2010., 15. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 30, 4.2.2008., 38. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES, Euratom) 2017/1710 (2017. gada 27. aprīlis) par Euratom Apgādes aģentūras 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/302

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES, Euratom) 2017/1710
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Euratom Apgādes aģentūras 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Euratom Apgādes aģentūras 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Euratom Apgādes aģentūras 2015. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0069/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 1. panta 2. punktu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra Lēmumu 2008/114/EK, Euratom, ar ko nosaka Euratom Apgādes aģentūras statūtus (4), un jo īpaši tā 8. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0126/2017),

               1.

               apstiprina Euratom Apgādes aģentūras 2015. finanšu gada pārskatus;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Euratom Apgādes aģentūras ģenerāldirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 184. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 41, 15.2.2008., 15. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2012. gada 21. decembris ) par Eiropas Savienības iestāžu 2014. gada svētku dienu sarakstu

text:
               12.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 39/26

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2012. gada 21. decembris)
   par Eiropas Savienības iestāžu 2014. gada svētku dienu sarakstu
   2013/C 39/03

      SVĒTKU DIENAS 2014. GADĀ

               1. janvāris

               Trešdiena, Jaungada diena

               2. janvāris

               Ceturtdiena, diena pēc Jaungada dienas

               17. aprīlis

               Zaļā ceturtdiena

               18. aprīlis

               Lielā piektdiena

               21. aprīlis

               Otrās Lieldienas

               1. maijs

               Ceturtdiena, Darba svētki

               9. maijs

               Piektdiena, Šūmana deklarācijas gadadiena (1950. g.)

               29. maijs

               Ceturtdiena, Debesbraukšanas diena

               30. maijs

               Piektdiena, diena pēc Debesbraukšanas dienas

               9. jūnijs

               Pirmdiena pēc Vasarassvētkiem

               21. jūlijs

               Pirmdiena, Beļģijas valsts svētki

               15. augusts

               Piektdiena, Vissvētās jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas diena

               24. decembris–31. decembris

               Trešdiena
               6 dienas gada beigās
               Trešdiena

               KOPĀ

               18 dienas

         Luksemburga: tās pašas dienas, kas Briselē.
   Darbs atsākas pirmdien, 2015. gada 5. janvārī.
   Neskarot 2015. gada brīvdienu kalendāru, piektdienu, 2015. gada 2. janvāri uzskata par 2015. gada brīvdienu.
   Komisija patur sev iespēju grozīt lēmumus, ņemot vērā dienestu vajadzības.