title: 2009/229/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2008. gada 22. aprīlis ) par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/226

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2008. gada 22. aprīlis)
   par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2009/229/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (4), un it īpaši tās 30. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0126/2008),

               1.

               sniedz Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 7. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 29. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

    ---documentbreak---

               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/227

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2008. gada 22. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (4), un it īpaši tās 30. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0126/2008),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2006. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2006. gads bija aģentūras pirmais finansiālās autonomijas gads,

         Vispārējie apsvērumi, kas attiecas uz ES aģentūru horizontālā līmeņa jautājumiem un tādējādi ir būtiski katras aģentūras budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā

               1.

               atzīmē, ka, Revīzijas palātai veicot 24 aģentūru un citu satelītdienestu revīziju, to budžets 2006. gadā veidoja 1 080,5 milj. EUR (vislielākais budžets 271 milj. EUR apmērā bija Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai, bet vismazākais 5 milj. EUR apmērā – Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL));

               2.

               norāda, ka pie ārējām ES struktūrvienībām, kurās jāveic revīzija un jāapstiprina budžeta izpilde, tagad pieder ne tikai tradicionālās regulatīvās aģentūras, bet arī izpildaģentūras, kas izveidotas konkrētu programmu īstenošanai, un tuvākajā nākotnē pie tām piederēs arī kopuzņēmumi, kuri dibināti publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros (kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas);

               3.

               konstatē, ka to aģentūru skaits, uz kurām attiecas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra, ir mainījies šādi: 2000. finanšu gadā – 8, 2001. gadā – 10, 2002. gadā – 11, 2003. gadā – 14, 2004. gadā – 14, 2005. gadā – 16, 2006. gadā – 20 regulatīvās aģentūras un 2 izpildaģentūras (izņemot 2 aģentūras, kurās revīziju veic Revīzijas palāta, bet tām paredzēta budžeta izpildes iekšēja apstiprināšana);

               4.

               tādēļ secina, ka revīzijas veikšana/budžeta izpildes apstiprināšana ir apgrūtinošs un nesamērīgi sarežģīts process, ņemot vērā aģentūru/satelītdienestu budžeta salīdzinošo lielumu; uzdod atbildīgajai komitejai rūpīgi pārskatīt aģentūru un satelītdienestu budžeta izpildes apstiprināšanas procesu, lai izstrādātu vienkāršāku un racionālāku pieeju, paturot prātā, ka turpmākajos gados arvien pieaugs to struktūrvienību skaits, kurām būs jāsagatavo īpašs ziņojums par budžeta izpildes apstiprināšanu;

         Pamatapsvērumi

               5.

               prasa Komisijai, pirms dibināt jaunu aģentūru vai pārveidot jau esošu aģentūru, sniegt nepārprotamus paskaidrojumus par šādiem jautājumiem: aģentūras veids, aģentūras mērķi, aģentūras iekšējās pārvaldes struktūra, produkti, pakalpojumi, pamatprocedūras, mērķgrupa, klienti un ieinteresētās personas, oficiālas attiecības ar ārējiem dalībniekiem, atbildība par budžeta izpildi, finanšu plānošana, kā arī personāla un kadru politika;

               6.

               pieprasa, lai visas aģentūras tiktu pārvaldītas, pamatojoties uz ikgadēju darbības nolīgumu, ko aģentūra sagatavo kopā ar atbildīgo ģenerāldirektorātu un kurā iekļauti galvenie mērķi nākamajam gadam, finanšu shēma un skaidri rādītāji darbības rezultātu vērtēšanai;

               7.

               pieprasa, lai Revīzijas palāta vai cits neatkarīgs revidents sistemātiski (un tieši šajā nolūkā) pārbaudītu aģentūru darbības rezultātus; uzskata, ka, veicot šādu revīziju, nedrīkst aprobežoties ar ierastajiem finanšu pārvaldības elementiem un publisko līdzekļu pienācīgu izlietojumu, bet jāizvērtē arī administrācijas efektivitāte un lietderīgums un katrā aģentūrā jāparedz finanšu pārvaldības novērtēšana;

               8.

               pauž uzskatu, ka attiecībā uz aģentūrām, kuras pastāvīgi pārāk augstu novērtē savas finanšu vajadzības, ir jāparedz tehnisks samazinājums, pamatojoties uz brīvajām amata vietām; uzskata, ka tādējādi ilgtermiņā samazināsies aģentūrām piešķiramie ieņēmumi un līdz ar to – arī administratīvās izmaksas;

               9.

               kā nopietnu problēmu min to, ka vairākas aģentūras ir kritizētas par publiskā iepirkuma normatīvu, Finanšu regulas, Civildienesta noteikumu u. c. noteikumu neievērošanu; uzskata, ka galvenais iemesls ir tas, ka šie noteikumi un Finanšu regula ir galvenokārt domāti lielākām iestādēm un parasti mazākajām aģentūrām trūkst “kritiskās masas”, lai pildītu šīs normatīvās prasības; tādēļ aicina Komisiju rast ātru risinājumu efektivitātes uzlabošanai, apvienojot vairāku aģentūru administratīvās funkcijas, lai sasniegtu šo “kritisko masu” (paturot prātā vajadzīgās izmaiņas pamatregulās, kas reglamentē aģentūru darbību un budžeta neatkarību), vai steidzami sagatavot īpašu noteikumu projektu (it īpaši īstenošanas noteikumus aģentūrām), kas nodrošinātu tām pilnīgu atbilstību prasībām;

               10.

               uzstāj, lai Komisija, gatavojot provizorisko budžeta projektu, ņem vērā atsevišķo aģentūru budžeta izpildes rezultātus iepriekšējos gados, jo īpaši n-1 gadā, un attiecīgi pārskata konkrēto aģentūru pieprasīto budžetu; aicina Parlamenta atbildīgo komiteju respektēt šādas pārskatīšanas rezultātus un, ja to nav izdarījusi Komisija, pašai pārskatīt attiecīgo budžetu līdz saprātīgam līmenim, kas atbilst katras aģentūras līdzekļu apgūšanas un īstenošanas spējām;

               11.

               atgādina, ka lēmumā par 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Parlaments aicināja Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par katras pastāvošās aģentūras “pievienoto vērtību”; ja kādas aģentūras “pievienotā vērtība” novērtēta negatīvi, aicina visas attiecīgās iestādes īstenot vajadzīgos pasākumus, no jauna formulējot aģentūras pilnvaras vai slēdzot to; norāda, ka 2007. gadā Komisija nav veikusi nevienu šādu novērtējumu; uzstāj, lai Komisija līdz lēmuma pieņemšanai par 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu iesniedz vismaz piecus novērtējumus, vispirms pievēršoties vecākajām aģentūrām;

               12.

               pauž uzskatu, ka nekavējoties jāpilda Revīzijas palātas ieteikumi un aģentūrām izmaksājamās subsīdijas jāsamēro ar to faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem; turklāt uzskata, ka grozījumi, kas izdarīti vispārējā Finanšu regulā, ir jāiekļauj gan aģentūru finanšu pamatregulās, gan citos īpašos finanšu noteikumos;

         Pārskatu sagatavošanas principi

               13.

               atzīmē, ka aģentūrām nav vienotas pieejas attiecībā uz to, kā atskaitīties par savu darbību attiecīgajā finanšu gadā un kā sagatavot ziņojumus un pārskatus par budžeta un finanšu vadību, un trūkst vienotas pieejas jautājumam, vai aģentūras direktoram ir jāsagatavo ticamības deklarācija; konstatē, ka ne visas aģentūras skaidri apzinās atšķirību starp a) sabiedrības iepazīstināšanu ar aģentūras darbu un b) tehnisko ziņojumu par budžeta un finanšu vadību;

               14.

               atzīmē, ka daudzu aģentūru direktori par 2006. gadu ir sagatavojuši ticamības deklarāciju, vienā gadījumā iekļaujot tajā svarīgu atrunu, lai gan Komisijas norādījumi par darbības ziņojumu sagatavošanu to skaidri neparedz;

               15.

               atgādina, ka Parlamenta 2005. gada 12. aprīļa rezolūcijā (6) ietverts aicinājums aģentūru direktoriem turpmāk pievienot gada darbības pārskatam, kuru iesniedz kopā ar informāciju par finansēm un vadību, ticamības deklarāciju par darbību likumību un pareizību līdzīgi deklarācijām, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

               16.

               aicina Komisiju attiecīgi grozīt norādījumus aģentūrām;

               17.

               turklāt mudina Komisiju strādāt ar aģentūrām, lai sagatavotu vienotu paraugu, kas piemērojams visām aģentūrām un satelītdienestiem, vienlaikus skaidri ievērojot atšķirību starp:

                           —

                           plašākai sabiedrībai paredzētu gada ziņojumu par struktūrvienības darbību, veicamo darbu un sasniegto,

                           —

                           finanšu pārskatiem un ziņojumu par budžeta izpildi,

                           —

                           darbības pārskatu saskaņā ar Komisijas ģenerāldirektoru darbības pārskatiem,

                           —

                           struktūrvienības direktora parakstītu ticamības deklarāciju, kas satur atrunas vai piezīmes, kuras, pēc direktora ieskatiem, jādara zināmas iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi;

         Revīzijas palātas vispārējie konstatējumi

               18.

               atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu (gada pārskata 10.29. punkts (7), ka Komisijas izmaksātās subsīdijas no Kopienas budžeta nebalstās uz pietiekami pamatotām aplēsēm par aģentūru vajadzībām pēc naudas līdzekļiem, kas – kopā ar pārnesumiem – rada apjomīgu naudas līdzekļu atlikumu; turklāt atzīmē, ka Revīzijas palāta iesaka pieskaņot izmaksājamās subsīdijas aģentūru faktiskajām vajadzībām pēc naudas līdzekļiem;

               19.

               atzīmē, ka 2006. gada beigās grāmatvedības sistēma ABAC vēl nebija ieviesta 14 aģentūrās (zemsvītras piezīme gada pārskata 10.31. punktā);

               20.

               ņem vērā Revīzijas palātas piezīmi (gada pārskata 1.25. punkts), ka dažās aģentūrās ir uzskaitītas uzkrātās maksas par neizmantotajiem atvaļinājumiem; norāda, ka trijām aģentūrām (Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centram (Cedefop), Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL) un Eiropas Dzelzceļa aģentūrai) Revīzijas palāta ir iekļāvusi piezīmes ticamības deklarācijā par 2006. finanšu gadu (par 2005. gadu – Cedefop, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, Eiropas Rekonstrukcijas aģentūrai);

         Iekšējā revīzija

               21.

               atgādina, ka saskaņā ar Finanšu regulas 185. panta 3. punktu Komisijas iekšējais revidents ir arī iekšējais revidents regulatīvajās aģentūrās, kuras saņem dotācijas no ES budžeta; norāda, ka iekšējais revidents ziņo katras aģentūras valdei un direktoram;

               22.

               vērš uzmanību uz šādu atrunu, kas ietverta iekšējā revidenta gada darbības ziņojumā par 2006. gadu:
               “Komisijas iekšējais revidents nespēj pienācīgi pildīt pienākumu, kas viņam noteikts Finanšu regulas 185. pantā kā Kopienas struktūrvienību iekšējam revidentam, nepietiekamā personālsastāva dēļ.”;

               23.

               tomēr ņem vērā iekšējā revidenta darbības ziņojumā par 2006. gadu iekļauto piezīmi, ka, sākot ar 2007. gadu, Komisijai piešķirot papildu personālsastāvu Iekšējās revīzijas dienestam (IRD), visās izveidotajās regulatīvajās aģentūrās katru gadu būs jāveic iekšējā revīzija;

               24.

               atzīmē, ka arvien palielinās regulatīvo aģentūru, izpildaģentūru un kopuzņēmumu skaits, kuros saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu revīzija jāveic Iekšējās revīzijas dienestam; aicina Komisiju informēt atbildīgo komiteju par to, vai Iekšējās revīzijas dienestam būs pietiekams personālsastāvs, lai turpmākajos gados veiktu gada revīziju visās šajās struktūrvienībās;

               25.

               konstatē, ka saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu visām aģentūrām ik gadu jāiesniedz Komisijai un iestādei, kas apstiprina budžeta izpildi, direktora sagatavots ziņojums, kurā apkopoti dati par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un šajā sakarā veiktajiem pasākumiem; aicina aģentūras norādīt, vai šī prasība ir izpildīta un kādā veidā;

               26.

               ņemot vērā iekšējo revidentu iespējas, jo īpaši attiecībā uz mazākajām aģentūrām, pieņem zināšanai iekšējā revidenta 2006. gada 14. septembra priekšlikumu Parlamenta atbildīgajai komitejai atļaut mazākajām aģentūrām iepirkt iekšējās revīzijas pakalpojumus no privātā sektora;

         Aģentūru novērtējums

               27.

               atgādina, ka Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajā paziņojumā (8), par kuru vienojās, to saskaņojot pirms Ecofin budžeta Padomes 2007. gada 13. jūlija sanāksmes, iekļauts aicinājums uzskaitīt i) aģentūras, kuru darbību Komisija grasās izvērtēt, un ii) aģentūras, kuru darbība jau ir izvērtēta, pievienojot svarīgāko konstatējumu kopsavilkumu;

         Disciplinārās procedūras

               28.

               atzīmē, ka atsevišķām aģentūrām, ja tās ir nelielas, ir grūti izveidot īpašas (ad hoc) disciplinārlietu kolēģijas, kurās būtu pārstāvēts attiecīgi kvalificēts personāls, bet Komisijas Izmeklēšanas un disciplinārlietu biroja (IDOC) kompetence neattiecas uz aģentūrām; aicina aģentūras apsvērt iespēju izveidot aģentūru disciplinārlietu kolēģiju;

         Iestāžu nolīguma projekts

               29.

               atgādina, ka Komisijas prezentētajā Iestāžu nolīguma projektā par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (COM(2005) 59) bija paredzēts noteikt horizontālus principus attiecībā uz Eiropas regulatīvo aģentūru izveidi, struktūru, darbību, novērtēšanu un kontroli; atzīmē, ka šis projekts ir vērtīga iniciatīva, mēģinot loģiski pamatot aģentūru izveidi un vadīšanu; atzīmē konstatējumu Komisijas 2006. gada kopsavilkuma pārskatā (COM(2007) 274 3.1. punkts), ka, lai arī pārrunu sekmīgā gaita pēc minētā priekšlikuma publikācijas apstājās, Padome 2006. gada beigās atsāka saturiskas sarunas; pauž nožēlu, ka dokumenta pieņemšana ir aizkavējusies;

               30.

               tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos 2008. gadā nākt klajā ar paziņojumu par regulatīvo aģentūru nākotni;

         Pašfinansētās aģentūras

               31.

               atgādina, ka divās pašfinansētajās aģentūrās budžeta izpildi direktoram apstiprina valde; atzīmē, ka abās aģentūrās ir uzkrāts liels pārpalikums no maksājumu ieņēmumiem, kuri pārnesti no iepriekšējiem gadiem:

                           —

                           Iekšējā tirgus saskaņošanas birojā nauda un tās ekvivalenti veido 281 milj. EUR (9),

                           —

                           Kopienas Augu šķirņu birojā nauda un tās ekvivalenti veido 18 milj. EUR (10);

         Īpašie apsvērumi

               32.

               atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu 2006. gada ziņojumā, ka saistību izlietojuma rādītājs 2006. finanšu gadā bija 85 %; apropriāciju pārnesumu līmenis kopumā bija vairāk nekā 70 % un darbības izdevumu jomā – gandrīz 85 %; apropriāciju pārskaitījumi starp nodaļām vai sadaļām gada laikā pārsniedza Finanšu regulā noteikto maksimālo ierobežojumu – 10 %; tādējādi nebija stingri ievērots budžeta specifikācijas princips;

               33.

               konstatē arī to, ka pretēji aģentūras finanšu regulas noteikumiem juridiskās saistības bija iegrāmatotas pirms budžeta saistībām un ka personāla atlasē izmantotie kritēriji un procedūras neatbilda Civildienesta noteikumu vispārīgajiem noteikumiem;

               34.

               atzīst aģentūras atbildi, kurā teikts, ka apropriāciju pārnešana uz 2007. gadu bija saistīta ar sarežģījumiem aģentūras darbības sākumposmā, kā arī ar to, ka prāvi finanšu resursi kļuva pieejami tikai 2006. gada nogalē; aģentūra nebija spējīga pilnībā īstenot lielāko daļu no 2006. gadā uzsāktajām personāla atlases procedūrām sakarā ar resursu trūkumu darbības sākumposmā un grūtībām piesaistīt potenciālos darbiniekus;

               35.

               pauž nožēlu, ka aģentūrai, lai piesaistītu darbiniekus un pēc iespējas ātrāk padarītu aģentūru darbotiesspējīgu, bija jāizmanto darbā pieņemšanas procedūras, kas pilnībā neatbilda Civildienesta noteikumu īstenošanas vispārīgajiem noteikumiem;

               36.

               aicina aģentūru un Komisiju turpmāk uzlabot aģentūras vajadzību plānošanu attiecībā uz budžetu un personālu;

               37.

               konstatē, ka aģentūras pārskati (bilance) liecina, ka 2006. gada 31. decembrī aģentūrai (kurai Kopienas subsīdijas bija 15,2 milj. EUR un gada budžets – 19,2 milj. EUR) bija 14,3 milj. EUR skaidras naudas;

               38.

               atgādina, ka aģentūras budžets pirmajā darbības gadā bija 6,2 milj. EUR, savukārt 2006. gadā budžeta lēmējinstitūcija divas reizes izdarīja grozījumus budžetā, palielinot to no 12,3 milj. EUR līdz 19,2 milj. EUR; ņem vērā gada ziņojumā iekļauto norādi, ka 2006. gada oktobrī piešķirto papildu līdzekļu novēlotā pieejamība radīja grūtības šos līdzekļus iztērēt, jo bija pārsniegtas aģentūras iespējas izmantot līdzekļus;

               39.

               turklāt konstatē, ka pārskati liecina, ka 2006. gada 31. decembrī bija aizpildītas tikai 9 no 18 paredzētajām AD amata vietām;

               40.

               ņem vērā aģentūras 2006. gada ziņojumā iekļauto norādi, ka pilnīgu finansiālo autonomiju aģentūra ieguva tikai 2006. gada 1. oktobrī un ka līdz minētajai dienai visus ar administratīvo jomu saistītos izdevumus apstiprināja Komisijas Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāts Briselē;

               41.

               aicina aģentūru uzlabot finanšu pārvaldību, īpaši ņemot vērā tās budžeta palielinājumu 2007. un 2008. finanšu gadā.

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 7. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 29. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  Visas rezolūcijas, kas attiecas uz aģentūrām, ir publicētas OV L 196, 27.7.2005.

      (7)  OV C 273, 15.11.2007., 1. lpp.

      (8)  Padomes dokuments DS 605/1/07 Rev1.

      (9)  Avots: Ziņojums par Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 141. lpp.).

      (10)  Avots: Ziņojums par Kopienas Augu šķirņu biroja 2006. finanšu gada pārskatiem, ar Biroja atbildēm (OV C 309, 19.12.2007., 135. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2007/449/KĀDP ( 2007. gada 28. jūnijs ), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ) mandāta īstenošanu

text:
               29.6.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 169/75

      PADOMES LĒMUMS 2007/449/KĀDP
   (2007. gada 28. jūnijs),
   ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP par turpmākiem pasākumiem, lai atbalstītu sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) mandāta īstenošanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP (1), un jo īpaši tās 2. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Kopējo nostāju 2004/694/KĀDP Padome ir pieņēmusi pasākumus, lai iesaldētu visus līdzekļus un saimnieciskos resursus, kas pieder fiziskām personām, kuras uzskaitītas minētās kopējās nostājas pielikumā un kuras apsūdz ICTY.

               (2)

               Pēc Zdravko TOLIMIR kunga un Vlastimir DJORDJEVIC kunga nodošanas ICTY uzraudzībā viņu vārdi no saraksta būtu jāizsvītro.

               (3)

               Turklāt būtu jānorāda iemesli attiecībā uz personām, kas paliek sarakstā.

               (4)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāpielāgo saraksts, kas sniegts pielikumā Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Pielikumu Kopējai nostājai 2004/694/KĀDP aizstāj ar pielikumu šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2007. gada 28. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         S. GABRIEL

      (1)  OV L 315, 14.10.2004., 52. lpp. Kopējā nostājā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/484/KĀDP (OV L 189, 12.7.2006., 25. lpp.), un tās termiņš pagarināts ar Kopējo nostāju 2006/671/KĀDP (OV L 275, 06.10.2006., 66. lpp.).

      PIELIKUMS
      1. pantā minēto personu saraksts

                  Persona

                  Iemesls

                  1.

                  Vārds: HADZIC Goran (vīrietis)
                  Dzimšanas datums: 7.9.1958.
                  Dzimšanas vieta: Vinkovci, Horvātija
                  Serbijas valstspiederīgais

                     ICTY apsūdzēta persona, kas joprojām atrodas brīvībā

                     Apsūdzība: 2004. gada 4. jūnijs

                     Lietas Nr.: IT-04-75

                  2.

                  Vārds: KARADZIC Radovan (vīrietis)
                  Dzimšanas datums: 19.6.1945.
                  Dzimšanas vieta: Petnjica, Savnik municipalitāte, Melnkalne
                  Bosnijas un Hercegovinas valstspiederīgais

                     ICTY apsūdzēta persona, kas joprojām atrodas brīvībā

                     Sākotnējā apsūdzība: 1995. gada 25. jūlijs; otrā apsūdzība: 1995. gada 16. novembris; grozītā apsūdzība: 2000. gada 31. maijs

                     Lietas Nr.: IT-95-5/18

                  3.

                  Vārds: MLADIC Ratko (vīrietis)
                  Dzimšanas datums: 12.3.1948.
                  Dzimšanas vieta: Bozanovici, Kalinovik municipalitāte, Bosnija un Hercegovina
                  Bosnijas un Hercegovinas valstspiederīgais

                     ICTY apsūdzēta persona, kas joprojām atrodas brīvībā

                     Sākotnējā apsūdzība: 1995. gada 25. jūlijs; otrā apsūdzība: 1995. gada 16. novembris; grozītā apsūdzība: 2002. gada 8. novembris

                     Lietas Nr.: IT-95-5/18

                  4.

                  Vārds: ZUPLJANIN Stojan (vīrietis)
                  Dzimšanas datums: 22.9.1951.
                  Dzimšanas vieta: Kotor Varos, Bosnija un Hercegovina
                  Bosnijas un Hercegovinas valstspiederīgais

                     ICTY apsūdzēta persona, kas joprojām atrodas brīvībā

                     Sākotnējā apsūdzība: 1999. gada 17. decembris; otrā grozītā apsūdzība: 2004. gada 6. oktobris

                     Lietas Nr.: IT-99-36-I


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/1764 (2017. gada 25. septembris), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Austrijas Republika

text:
               28.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/58

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1764
   (2017. gada 25. septembris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Austrijas Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Austrijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Hannes WENINGER kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelts:

               —

                  Markus LINHART kungs, Bürgermeister und Gemeinderat von Bregenz.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 25. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. MAASIKAS

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).


title: 2009/122/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 10. februāris ), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Apvienotās Karalistes

text:
               13.2.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 42/16

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 10. februāris),
   ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Apvienotās Karalistes
   (2009/122/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc W. J. WILLIAMS kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

               —

                  Robert BRIGHT kungs, Councillor, Newport City.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2009. gada 10. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. KALOUSEK

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1729 (2017. gada 27. aprīlis) par biorūpniecības kopuzņēmuma 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/336

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1729
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par biorūpniecības kopuzņēmuma 2015. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā biorūpniecības kopuzņēmuma 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Biorūpniecības kopuzņēmuma 2015. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Kopuzņēmumam par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05875/2017 – C8-0088/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 209. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 560/2014, ar ko izveido biorūpniecības kopuzņēmumu (4), un jo īpaši tās 12. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 110/2014 par finanšu paraugregulu publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 209. pantā (5),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0103/2017),

               1.

               sniedz biorūpniecības kopuzņēmuma izpilddirektoram apstiprinājumu par Kopuzņēmuma 2015. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt biorūpniecības kopuzņēmuma izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 473, 16.12.2016., 7. lpp.

      (2)  OV C 473, 16.12.2016., 8. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 169, 7.6.2014., 130. lpp.

      (5)  OV L 38, 7.2.2014., 2. lpp.


title: Padomes Lēmums (2004. gada 2. aprīlis), ar ko īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpaši ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un vienībām, un atceļ Lēmumu 2003/902/EK

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0306

Oficiālais Vēstnesis L 099 , 03/04/2004 Lpp. 0028 - 0029

		Padomes Lēmums(2004. gada 2. aprīlis),ar ko īsteno 2. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 2580/2001 par īpaši ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un vienībām, un atceļ Lēmumu 2003/902/EK(2004/306/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Padomes 2001. gada 27. decembra Regulu (EK) Nr. 2580/2001 par īpaši ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un vienībām [1], jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,tā kā:(1) Padome 2003. gada 22. decembrī pieņēma Lēmumu 2003/902/EK, ar ko īsteno Padomes Regulas (EK) Nr. 2580/2001 2. panta 3. punktu par īpaši ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un vienībām, un atceļ Lēmumu 2003/646/EK [2].(2) Ir vēlams pieņemt atjauninātu tādu personu, grupu un vienību sarakstu, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 2580/2001,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2580/2001 2. panta 3. punktā paredzētais saraksts ir šāds.1. PERSONAS1. ABOU, Rabah Naami (pazīstams arī kā Naami Hamza; pazīstams arī kā Mihoubi Faycal; pazīstams arī kā Fellah Ahmed; pazīstams arī kā Dafri Rèmi Lahdi; al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1966. gada 1. februārī Alžīrā (Alžīrija)2. ABOUD, Maisi (pazīstams arī kā The Swiss Abderrahmane; al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1964. gada 17. oktobrī Alžīrā (Alžīrija)3. AL-MUGHASSIL, Ahmad Ibrahim (pazīstams arī kā ABU OMRAN; pazīstams arī kā AL-MUGHASSIL, Ahmed Ibrahim), dzimis 1967. gada 26. jūnijā Qatif-Bab al Shamal, Saūda Arābijā; Saūda Arābijas pilsonis4. AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, dzimis Al Ihsa, Saūda Arābijā; Saūda Arābijas pilsonis5. AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, dzimis 1966. gada 16. oktobrī Tarut, Saūda Arābijā; Saūda Arābijas pilsonis6. ARIOUA, Azzedine (al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1960. gada 20. novembrī Konstantīnā (Alžīrija)7. ARIOUA, Kamel (pazīstama arī kā Lamine Kamel; al-Takfir un al-Hijra biedre), dzimusi 1969. gada 18. augustā Konstantīnā (Alžīrija)8. ASLI, Mohamed (pazīstams arī kā Dahmane Mohamed; al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1975. gada 13. maijā Ain Taya (Alžīrija)9. ASLI, Rabah (al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1975. gada 13. maijā Ain Taya (Alžīrija)10. ATWA, Ali (pazīstams arī kā BOUSLIM, Ammar Mansour; pazīstams arī kā SALIM, Hassan Rostom), libānietis, dzimis 1960. gadā Libānā; Libānas pilsonis11. DARIB, Noureddine (pazīstams arī kā Carreto; pazīstams arī kā Zitoun Mourad; al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1972. gada 1. februārī Alžīrā (Alžīrija)12. DJABALI, Abderrahmane (pazīstams arī kā Touil), dzimis 1970. gada 1. jūnijā Alžīrā (Alžīrija) (al-Takfir un al-Hijra biedrs)13. EL-HOORIE, Ali Saed Bin Ali (pazīstams arī kā AL-HOURI, Ali Saed Bin Ali; pazīstams arī kā EL-HOURI, Ali Saed Bin Ali), dzimis 1965. gada 10. jūlijā vai 11. jūlijā El Dibabiya, Saūda Arābijā; Saūda Arābijas pilsonis14. FAHAS, Sofiane Yacine (al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1971. gada 10. septembrī Alžīrā (Alžīrija)15. IZZ-AL-DIN, Hasan (pazīstams arī kā GARBAYA, AHMED; pazīstams arī kā SA-ID; pazīstams arī kā SALWWAN, Samir), libānietis, dzimis 1963. gadā Libānā, Libānas pilsonis16. LASSASSI, Saber (pazīstams arī kā Mimiche; al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1970. gada 30. novembrī Konstantīnā (Alžīrija)17. MOHAMMED, Khalid Shaikh (pazīstams arī kā ALI, Salem; pazīstams arī kā BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; pazīstams arī kā HENIN, Ashraf Refaat Nabith; pazīstams arī kā WADOOD, Khalid Adbul), dzimis 1965. gada 14. aprīlī vai 1964. gada 1. martā Pakistānā, pase Nr. 48855518. MOKTARI, Fateh (pazīstams arī kā Ferdi Omar; al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1974. gada 26. decembrī Huseindejā (Alžīrija)19. MUGHNIYAH, Imad Fa'iz (pazīstams arī kā MUGHNIYAH, Imad Fayiz; organizācijas HIZBALLAH augsta ranga izlūkošanas virsnieks), dzimis 1962. gada 7. decembrī Tairdibā, Libānā, pase Nr. 432298 (Libāna)20. NOUARA, Farid (al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1973. gada 25. novembrī Alžīrā (Alžīrija)21. RESSOUS, Hoari (arī Hallasa Farid; al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1968. gada 11. septembrī Alžīrā (Alžīrija)22. SEDKAOUI, Noureddine (pazīstams arī kā Nounou; al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1963. gada 23. jūnijā Alžīrā (Alžīrija)23. SELMANI, Abdelghani (pazīstams arī kā Gano; al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1974. gada 14. jūnijā Alžīrā (Alžīrija)24. SENOUCI, Sofiane (al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1971. gada 15. aprīlī Huseindejā (Alžīrija)25. SISON, Jose Maria (pazīstams arī kā Armando Liwanag; pazīstams arī kā Joma, NPA vadītājs), dzimis 1939. gada 8. februārī Kabugao, Filipīnās26. TINGUALI, Mohammed (pazīstams arī kā Mouh di Kouba; al-Takfir un al-Hijra biedrs), dzimis 1964. gada 21. aprīlī Blīdā (Alžīrija)2. GRUPAS UN ORGANIZĀCIJAS1. Abu Nidal Organisation (ANO), (pazīstama arī kā Fatah Revolutionary Council, Arab Revolutionary Brigades, Black September un Revolutionary Organisation of Socialist Muslims)2. Al-Aqsa Martyrs Brigade3. Al-Takfir un Al-Hijra4. Aum Shinrikyo (pazīstama arī kā AUM, pazīstama arī kā Aum Supreme Truth, pazīstama arī kā Aleph)5. Babbar Khalsa6. Gama'a al-Islamiyya (islāma grupa), (pazīstama arī kā Al-Gama'a al-Islamiyya, IG)7. Great Islamic Eastern Warriors Front (IBDA-C)8. Hamas (ieskaitot Hamas-Izz al-Din al-Qassem)9. Holy Land Foundation for Relief and Development10. International Sikh Youth Federation (ISYF)11. Kahane Chai (Kach)12. Kurdistan Workers' Party (PKK) (pazīstama arī kā KADEK, pazīstama arī kā KONGRA-GEL)13. Lashkar e Tayyaba (LET)/Pashan-e-Ahle Hadis14. Mujahedin-e Khalq Organisation (MEK vai MKO) (izņemot the National Council of Resistance of Iran (NCRI)) (pazīstama arī kā The National Liberation Army of Iran (NLA, MEK militārais spārns), the People's Mujahidin of Iran (PMOI), Muslim Iranian Student's Society)15. National Liberation Army (Ejército de Liberación Nacional)16. New Peoples Army (NPA), Filipīnas, saistīta ar Sison Jose Maria C. (pazīstams arī kā Armando Liwanag; pazīstams arī kā Joma, NPA vadītājs)17. Palestine Liberation Front (PLF)18. Palestinian Islamic Jihad (PIJ)19. Popular Front for the Liberation of Palestine (PFLP)20. Popular Front for the Liberation of Palestine-General Command, (pazīstama arī kā PFLP-General Command, pazīstama arī kā PFLP-GC)21. Revolutionary Armed Forces of Colombia (FARC)22. Revolutionary People's Liberation Army/Front/Party (DHKP/C), (pazīstama arī kā Devrimci Sol (Revolutionary Left), Dev Sol)23. Shining Path (SL) (Sendero Luminoso)24. Stichting Al Aqsa (pazīstama arī kā Stichting Al Aqsa Nederland, pazīstama arī kā Al Aqsa Nederland)25. United Self-Defense Forces/Group of Colombia (AUC) (Autodefensas Unidas de Colombia)2. pantsAr šo atceļ Lēmumu 2003/902/EK.3. pantsLēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Tas stājas spēkā publicēšanas dienā.Briselē, 2004. gada 2. aprīlīPadomes vārdā —priekšsēdētājsB. Cowen[1] OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 745/2003 (OV L 106, 29.4.2003., 22. lpp.).[2] OV L 340, 24.12.2003., 63. lpp.--------------------------------------------------


title: 2009/304/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 30. marts), ar ko ieceļ Eiropas Statistikas padomdevējas komitejas (ESPK) divpadsmit locekļus (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 84/44

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 30. marts),
   ar ko ieceļ Eiropas Statistikas padomdevējas komitejas (ESPK) divpadsmit locekļus
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/304/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Lēmumu Nr. 234/2008/EK, ar ko izveido Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju un atceļ Padomes Lēmumu 91/116/EEK (1), un jo īpaši tā 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   apspriedusies ar Padomi,
   apspriedusies ar Eiropas Parlamentu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Statistikas padomdevējā komitejā ir 24 locekļi.

               (2)

               Saskaņā ar Lēmuma Nr. 234/2008/EK 4. panta 1. punktu Komisija, apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi, ieceļ divpadsmit komitejas locekļus.

               (3)

               Dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai sarakstu par kandidātiem, kuriem ir vispāratzīta kvalifikācija statistikas jomā.

               (4)

               Ieceļot minētos divpadsmit locekļus, Komisija cenšas panākt, lai tie samērīgi pārstāvētu lietotājus, respondentus un citas Kopienas statistikā ieinteresētās personas (tostarp zinātnieku aprindas, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību),

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo pielikumā minētās personas ieceļ par Eiropas Statistikas padomdevējas komitejas locekļiem uz amata pilnvaru termiņu pieciem gadiem.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2009. gada 30. martā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Joaquín ALMUNIA

      (1)  OV L 73, 15.3.2008., 13. lpp.

      PIELIKUMS
      Karl Andrea FEMRELL
      Ladislav KABÁT
      Lea KAUPPI
      Irena E. KOTOWSKA
      Denise Anne LIEVESLEY
      Hristina MITREVA
      Luca PAOLAZZI
      Robert ROCHEFORT
      Julio RODRĺGUEZ LÓPEZ
      Ineke STOOP
      Hartmut TOFAUTE
      Brendan WALSH


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1503 (2016. gada 28. aprīlis) par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/207

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1503
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2014. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05584/2016 – C8-0073/2016),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK (4), un jo īpaši tās 60. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A8-0095/2016),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Aviācijas drošības aģentūras galīgie gada pārskati ir tādi, kā norādīts Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2014. finanšu gada pārskatus;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerāldirektors

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 409, 9.12.2015., 81. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005DP0268(02)

Eiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Umberto Bossi deputāta neaizskaramību un privilēģijas (2004/2101(IMM)

Oficiālais Vēstnesis 157 E , 06/07/2006 Lpp. 0070 - 0070

		1.Eiropas Parlamenta lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Umberto Bossi deputāta neaizskaramību un privilēģijas (2004/2101(IMM))Eiropas Parlaments,- ņemot vērā Umberto Bossi advokāta 2004. gada 7. maijā iesniegto pieprasījumu aizstāvēt Umberto Bossi deputāta neaizskaramību, kurš paziņots plenārsēdē 2004. gada 22. jūlijā, saistībā ar kriminālprocesu Brešas rajona tiesā,- ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 9. un 10. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,- ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 1964. gada 12.maija un 1986 gada 10. jūlija spriedumus [1],- ņemot vērā Reglamenta 6. panta 3. punktu un 7. pantu,- ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A6-0210/2005),A. tā kā Umberto Bossi bija Eiropas Parlamenta deputāts ceturtajā sasaukumā (mandāta sākums 1994. gada 19. jūlijā, mandāts apstiprināts 1994. gada 15. novembrī, mandāts izbeidzies 1999. gada 19. jūlijā), piektajā sasaukumā (mandāta sākums 1999. gada 20. jūlijā, mandāts apstiprināts 1999. gada 15. decembrī, mandāts izbeigts 2001. gada 10. jūnijā neatbilstības dēļ);B. tā kā Eiropas Parlamenta deputātus nevar pakļaut nekāda veida izmeklēšanai, aizturēšanai vai tiesvedībai attiecībā uz viņu paustajiem viedokļiem vai balsojumu pienākumu izpildes gaitā [2];1. nolemj aizstāvēt Umberto Bossi deputāta neaizskaramību un privilēģijas;2. ierosina saskaņā ar iepriekšminētā Protokola 9. pantu un, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts tiesvedību, paziņot, ka šī tiesvedība nav jāturpina; tāpēc aicina šo tiesu izdarīt atbilstīgus secinājumus;3. uzdod tā priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu attiecīgajai Brešas rajona tiesai.[1] Lieta Nr. 101/63: Wagner pret Fohrmann un Krier (1964) ECR 195, kā arī lieta Nr. 149/85: Wybot pret Faure un citiem, (1986) ECR 2391.[2] Protokola par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti 9. pants.--------------------------------------------------


title: 2010/483/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2010. gada 27. jūlijs ), kurš groza Lēmumu ECB/2007/5, ar ko nosaka iepirkuma noteikumus (ECB/2010/8)

text:
               9.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 238/14

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2010. gada 27. jūlijs),
   kurš groza Lēmumu ECB/2007/5, ar ko nosaka iepirkuma noteikumus
   (ECB/2010/8)
   (2010/483/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS VALDE,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 11.6. pantu,
   ņemot vērā 2004. gada 19. februāra Lēmumu ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (1), un jo īpaši tā 19. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (2), noteiktās publisko konkursa procedūru robežvērtības grozītas ar Komisijas 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1177/2009, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, 2004/18/EK un 2009/81/EK par to piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās (3). Lai gan Direktīva 2004/18/EK uz Eiropas Centrālo banku (ECB) neattiecas, ECB ir nolūks tās pašas robežvērtības piemērot savām publisko konkursu procedūrām.

               (2)

               Pētniecības un attīstības līgumiem banknošu drošības jomā nepieciešami īpaši drošības pasākumi, un tādēļ attiecībā uz tiem nevar veikt izsoli. Jānosaka, ka uz šādiem līgumiem attiecas Lēmuma ECB/2007/5 (4) 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktais izņēmums.

               (3)

               Ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas lēmumu (5), jānosaka, ka atbrīvojums ECB un nacionālo centrālo banku (NCB) sadarbības līgumiem un atbrīvojums ECB un Savienības iestāžu un struktūru, starptautisko organizāciju un valdības aģentūru sadarbības līgumiem attiecas ne tikai uz sadarbību to publisko uzdevumu izpildē, bet arī uz publisko uzdevumu izpildei nepieciešamajiem papildu pasākumiem.

               (4)

               Ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas lēmumus (6), jāprecizē termiņš, kurā var celt pretenzijas pret ECB prasībām.

               (5)

               Lai nodrošinātu caurredzamību un neierobežojot 2004. gada 4. marta Lēmumu ECB/2004/3 par publisku piekļuvi Eiropas Centrālās bankas dokumentiem (7), neveiksmīgiem kandidātiem un pretendentiem ir tiesības saņemt visu to iekšējo dokumentu kopijas, kas saistīti ar viņu pieteikuma vai piedāvājuma izvērtēšanu, vai, ievērojot dažus nosacījumus, to dokumentu kopijas, kas saistīti ar veiksmīgā piedāvājuma izvērtēšanu.

               (6)

               Jānosaka, ka pienācīgi pamatotos ārkārtas gadījumos līguma pagarināšana var pārsniegt līguma sākotnējo termiņu.

               (7)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2007/5,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījumi
   Lēmumu ECB/2007/5 groza šādi.

               1.

               Lēmuma 1. pantu papildina ar šādu definīciju:

                           “q)

                           “pētniecības un attīstības līgumi banknošu drošības jomā” ir līgumi, kas saistīti ar teorētiskajiem pētījumiem, praktiskajiem eksperimentiem, analīzi un izpēti, kas kontrolētos apstākļos tiek veikti, lai:

                                       —

                                       iegūtu jaunas zināšanas un izgudrotu jaunus vai uzlabotu esošos materiālus, ražošanas procesus vai iekārtas euro banknošu (t. sk. to sagataves materiālu) sagatavošanas posmam, ražošanai, transportēšanai, emisijai, autentifikācijai un iznīcināšanai,

                                       —

                                       lai sāktu jaunu vai uzlabotu esošo materiālu, produktu vai iekārtu izgatavošanu euro banknošu (t. sk. to sagataves materiālu) sagatavošanas posmam, ražošanai, transportēšanai, emisijai, autentifikācijai un iznīcināšanai.

                                 Pētniecības un attīstības līgumi banknošu drošības jomā neaptver līgumus par euro banknošu izmēģinājuma iespiešanu.”

               2.

               Šādi groza 2. pantu:

                           a)

                           3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “a)

                                       ECB un NCB sadarbības līgumi, kuru mērķis ir Eurosistēmas/ECBS publisko uzdevumu izpilde;”;

                           b)

                           3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “c)

                                       ECB un citu Savienības iestāžu un struktūru, starptautisko organizāciju un valdības aģentūru sadarbības līgumi, kuru mērķis ir publisko uzdevumu izpilde;”.

               3.

               Ar šādu punktu aizstāj 4. panta 3. punktu:
               “3.   Piemēro šādas robežvērtības:

                           a)

                           piegādes un pakalpojumu līgumiem – 193 000 euro;

                           b)

                           būvdarbu līgumiem – 4 845 000 euro.”

               4.

               Šādi groza 6. pantu:

                           a)

                           1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                                       “c)

                                       ja ECB klasificējusi līgumu kā slepenu vai arī ja, izpildot līgumu, jāveic īpaši drošības pasākumi saskaņā ar ECB drošības noteikumiem, vai arī, ja tas nepieciešams, lai aizsargātu ECB būtiskas intereses. Pētniecības un attīstības līgumiem banknošu drošības jomā nepieciešami īpaši drošības pasākumi, un tādēļ tie ir atbrīvoti no šajā lēmumā noteiktajām prasībām.”;

                           b)

                           pievieno šādu 2. punkta g) apakšpunktu:

                                       “g)

                                       veselības un sociālie pakalpojumi.”

               5.

               Ar šādu punktu aizstāj 7. panta 2. punktu:
               “2.   Ja līgums noslēgts uz noteiktu termiņu, tā termiņu pēc šā sākotnējā termiņa var pagarināt ar šādiem nosacījumiem:

                           a)

                           ja līguma paziņojumā vai, ja tiek piemērota III nodaļā noteiktā procedūra, pieprasījumā iesniegt priekšlikumu bija paredzēta iespēja pagarināt līguma termiņu;

                           b)

                           iespējamie pagarinājumi ir pienācīgi pamatoti;

                           c)

                           iespējamie pagarinājumi tika ņemti vērā, nosakot piemērojamo procedūru saskaņā ar 4. pantu.

                     Visu pagarinājumu kopējais termiņš parasti nedrīkst pārsniegt sākotnējā līguma termiņu, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.”

               6.

               Ar šādu punktu aizstāj 21. panta 2. punktu:
               “2.   Ja kandidāti vai pretendenti uzskata, ka ECB prasības, kas noteiktas līguma paziņojumā, uzaicinājumā uz konkursu vai apstiprinošajos dokumentos, ir nepilnīgas, nekonsekventas vai nelikumīgas vai ka ECB vai citi kandidāti/pretendenti pārkāpuši piemērojamos iepirkuma noteikumus, tie 15 dienu laikā savus iebildumus paziņo ECB. Ja neatbilstības skar uzaicinājumu uz konkursu vai citus dokumentus, ko nosūtījusi ECB, paziņojuma termiņš sākas no dienas, kad dokumenti saņemti. Pārējos gadījumos paziņojuma termiņš sākas no brīža, kad kandidāti vai pretendenti uzzinājuši par pārkāpumu vai kad var pamatoti uzskatīt, ka tie to varēja uzzināt. ECB tad var vai nu izlabot vai papildināt prasības, vai novērst pārkāpumu, kā pieprasīts, vai noraidīt pieprasījumu, norādot noraidījuma iemeslus. Iebildumus, par kuriem ECB nav paziņots 15 dienu laikā, vairs nevar izvirzīt vēlākā posmā.”

               7.

               Ar šādu punktu aizstāj 28. panta 3. punktu:
               “3.   Kandidāti un pretendenti 15 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas var lūgt ECB norādīt viņu pieteikuma vai piedāvājuma noraidīšanas iemeslus un sniegt visu ar pieteikuma vai piedāvājuma izvērtēšanu saistīto dokumentu kopijas. Nesekmīgie pretendenti, kuru piedāvājums bija pieņemams, var arī lūgt veiksmīgā pretendenta nosaukumu, kā arī tā piedāvājuma galvenās pazīmes un salīdzinošās priekšrocības. Viņi saskaņā ar 4. punktu var arī lūgt visu ar veiksmīgā pretendenta piedāvājuma izvērtēšanu saistīto dokumentu kopijas.”

               8.

               Ar šādu punktu aizstāj 30. panta 2. punktu:
               “2.   Pretendenti 15 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas var lūgt ECB norādīt viņu piedāvājuma noraidīšanas iemeslus un sniegt visu ar piedāvājuma izvērtēšanu saistīto dokumentu kopijas.”

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 1. oktobrī.
   2.   Konkursa procedūras, kas sāktas pirms šī lēmuma spēkā stāšanās, tiek pabeigtas saskaņā ar Lēmuma ECB/2007/5 noteikumiem, kas bija spēkā konkursa procedūras sākšanas dienā. Šīs normas nolūkiem tiek uzskatīts, ka konkursa procedūra sākas dienā, kurā līguma paziņojums tika nosūtīts Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim, vai, ja šāds paziņojums nav nepieciešams, dienā, kurā ECB uzaicināja vienu vai vairākus piegādātājus iesniegt piedāvājumu.

      Frankfurtē pie Mainas, 2010. gada 27. jūlijā

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.

      (2)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

      (3)  OV L 314, 1.12.2009., 64. lpp.

      (4)  OV L 184, 14.7.2007., 34. lpp.

      (5)  Lieta C-480/06 Komisija pret Vāciju [2009] ECR I-4747.

      (6)  Lieta C-406/08 Uniplex (UK) pret NHS Business Services Authority [2010] ECR I-0000 un C-456/08 Komisija pret Īriju [2010] ECR I-0000.

      (7)  OV L 80, 18.3.2004., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums (2000. gada 20. decembris) par Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un popularizēšanas veicināšanas programmas īstenošanu (MEDIA Plus — Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana (2001. - 2005. gads)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0821

Oficiālais Vēstnesis L 336 , 30/12/2000 Lpp. 0082 - 0091

		Padomes lēmums(2000. gada 20. decembris)par Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un popularizēšanas veicināšanas programmas īstenošanu (MEDIA Plus — Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana (2001. - 2005. gads)(2000/821/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 157. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,tā kā:(1) Komisija sadarbībā ar prezidējošo valsti 1998. gada 6. līdz 8. aprīlī, Birmingemā, organizēja konferenci "Digitālā laikmeta problēmas un iespējas". Šajās apspriedēs konstatēja, ka jāpaplašina programma Eiropas audiovizuālās produkcijas ražošanas atbalstam, jo īpaši Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un popularizēšanas jomā. Turklāt digitālajā laikmetā pasākumi audiovizuālajā nozarē veicina arī jaunu darba vietu rašanos, īpaši audiovizuālās produkcijas ražošanas un tās satura izplatīšanas nozarē.(2) Padome 1998. gada 28. maijā, apstiprinot Birmingemā notikušās Eiropas Audiovizuālās konferences rezultātus, uzsvērusi, ka būtu jāveicina stipras un konkurētspējīgas Eiropas audiovizuālo programmu ražošanas nozares attīstība, jo īpaši ņemot vērā Eiropas kultūras daudzveidību un īpašus apstākļus lingvistiski ierobežotās teritorijās.(3) Augstākā līmeņa Audiovizuālās politikas darba grupas 1998. gada 26. oktobra ziņojumā "Digitālais laikmets — Eiropas audiovizuālā politika" izteikts atzinums, ka ir nepieciešams lielāks atbalsts kinematogrāfijas un audiovizuālās produkcijas ražošanai, jo īpaši, piešķirot līdzekļus MEDIA programmai atbilstīgi nozares ražošanas apjomam un stratēģiskajai nozīmei.(4) Eiropas audiovizuālā materiāla veidošana, izplatīšana un pieejamība bija galvenās tēmas, kas tika apspriestas forumā par audiovizuālo politiku "Digitālā laikmeta Eiropa", kuru prezidējošā valsts sadarbībā ar Komisiju organizēja 1999. gada 10. un 11. septembrī, Helsinkos.(5) Savā ziņojumā Eiropas Parlamentam un Ministru padomei: "Audiovizuālā politika — turpmākie pasākumi" Komisija atzīst, ka ir jāpalielina valsts atbalsts, jo īpaši Kopienas līmenī, Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspējas nostiprināšanai.(6) Zaļajā grāmatā par "Telekomunikāciju, masu informācijas līdzekļu un informācijas tehnoloģiju konverģenci un saistību ar regulējumu" uzsvērts risks, ka varētu samazināties kvalitatīva satura raidījumu daudzums ciparu un analogās apraides televīzijas tirgū.(7) Komisijas rīkotajā Zaļās grāmatas publiskajā apspriešanā tika uzsvērta nepieciešamība izveidot pamatprincipus Eiropas audiovizuālā satura izplatīšanai un tā popularizēšanai tradicionālajos un jaunajos masu informācijas līdzekļos, un digitālajā vidē.(8) Padome savos 1999. gada 27. septembra secinājumos par rezultātiem, ko devušas apspriedes par Zaļo grāmatu konverģences jautājumos [1], ir aicinājusi Komisiju ņemt vērā apspriešanas rezultātus, izstrādājot priekšlikumus pasākumiem, kas vērsti uz Eiropas audiovizuālās un multimēdiju nozares nostiprināšanu.(9) Savā 1999. gada 14. decembra ziņojumā "Kopienas audiovizuālās politikas principi un pamatnostādnes digitālajā laikmetā" Komisija laikposmam no 2000. līdz 2005. gadam noteikusi prioritātes audiovizuālajā nozarē.(10) Komisija īstenoja "Rīcības programmu Eiropas audiovizuālās nozares attīstības veicināšanai (MEDIA) (1991.- 1995. gads)", kas pieņemta ar Padomes Lēmumu 90/685/EEK [2], un kurā ietilpst konkrēti pasākumi, kas domāti Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes un izplatīšanas atbalstam.(11) Papildus Zaļajai grāmatai"Stratēģijas varianti Eiropas programmu nozares nostiprināšanai Eiropas Savienības audiovizuālās politikas kontekstā" Komisija 1995. gada novembrī iesniegusi priekšlikumu Padomes Lēmumam par Eiropas Garantiju fonda izveidošanu kino un televīzijas produkcijas ražošanas veicināšanai [3], par ko 1996. gada 22. oktobrī pozitīvu atzinumu devis Eiropas Parlaments [4].(12) Kopienas stratēģija Eiropas audiovizuālās nozares attīstīšanai un nostiprināšanai ir apstiprināta saskaņā ar MEDIA II programmu (1996.- 2000. gads), kas pieņemta ar Padomes Lēmumu 95/563/EK [5] un Padomes Lēmumu 95/564/EK [6]. Pamatojoties uz pieredzi, kas iegūta, programmu īstenojot, un ņemot vērā tās rezultātus, ir jānodrošina tās paplašināšana.(13) Ziņojumā par MEDIA II programmas (1996.- 2000. gads) rezultātiem, kas iegūti laikā no 1996. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 30. jūnijam, Komisija uzskata, ka programmā attiecībā uz Kopienas palīdzību un valsts palīdzību tiek ievērots subsidiaritātes princips, jo darbības jomas, kurās iesaistās MEDIA II, papildina jomas, kurās jau tradicionāli darbojas valstu atbalsta mehānismi.(14) Saskaņā ar Līguma 151. panta 4. punktu, audiovizuālajā nozarē jāņem vērā kultūras aspekti.(15) Saskaņā ar pilnvarām sarunām, ko Padome piešķīrusi Komisijai, gaidāmajās sarunās Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), Savienībai būtu jānodrošina, lai tāpat kā Urugvajas sarunu raundā, Kopiena un tās dalībvalstis paturētu un paplašinātu iespējas noteikt un īstenot tādu kultūrpolitiku un audiovizuālo politiku, kas nepieciešamas to kultūras daudzveidības saglabāšanai.(16) Ievērojot šādu pašu nostāju, Eiropas Parlaments savā 1999. gada 18. novembra rezolūcijā atzinis īpašo lomu, kāda ir audiovizuālai nozarei kultūras plurālisma, veselīgas ekonomikas un vārda brīvības saglabāšanā, un atkārtoti atbalstīja rīcības brīvību audiovizuālās politikas jomā, kas iegūta Urugvajas raundā, kā arī pauda viedokli, ka Vispārējās vienošanās par tirdzniecību un pakalpojumiem noteikumi attiecībā uz kultūras pakalpojumiem, jo īpaši audiovizuālajā jomā, nedrīkst apdraudēt PTO līgumslēdzēju pušu kultūras atšķirības un autonomiju.(17) Lai paaugstinātu Kopienas pasākumu nozīmīgumu, Kopienas līmenī veicamajiem pasākumiem un valstu atbalstam ir vienam otru jāpapildina.(18) Šis Lēmums jāsaskaņo ar Komisijas rīcību attiecībā uz valstu pasākumiem audiovizuālās nozares atbalstam, jo īpaši kultūras daudzveidības saglabāšanai Eiropā, dodot iespējas valstu politikai pienācīgi attīstīt ražošanas potenciālu dalībvalstīs. Turklāt Kopienas atbalstu var apvienot ar valsts atbalstu.(19) Eiropas audiovizuālā tirgus veidošanās nosaka nepieciešamību izstrādāt un ražot Eiropas darbus, t.i., darbus, kuru izcelsme ir dalībvalstīs, kā arī Eiropas trešās valstīs, kas iesaistījušās MEDIA Plus programmā, vai valstīs, ar kurām sadarbība notiek balstoties uz principiem, kuros ievēroti noteikumi, kas izklāstīti Padomes 1989. gada 3. oktobra Direktīvā 89/552/EEK par dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu attiecībā uz darbību televīzijas apraides jomā [7].(20) Pēc dažiem gadiem digitālo tehnoloģiju straujās attīstības rezultātā Eiropas audiovizuālie darbi būs daudz vieglāk pieejami, jo parādīsies jauni audiovizuālā satura izplatīšanas veidi, un tie būs daudz plašāk pieejami ārpus izcelsmes valsts.(21) Audiovizuālo programmu ražošanas nozares konkurētspēja ir atkarīga no jauno tehnoloģiju izmantošanas iespējām programmu sagatavošanas, ražošanas un izplatīšanas posmos. Tāpēc ir jānodrošina atbilstīga un efektīva koordinācija ar pasākumiem, ko veic jauno tehnoloģiju nozarē, jo īpaši koordinācija ar Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju izstrādes un demonstrācijas pasākumu Piekto bāzes programmu (1998.- 2002. gads), kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 182/1999/EK [8], nākamo — Sesto bāzes programmu, un jaunajām daudzvalodu produktu ražošanas iespējām, lai panāktu saskaņotību ar pasākumiem, ko veic pēc šīm programmām, un jo īpaša uzmanība jāpievērš to mazo un vidējo uzņēmumu vajadzībām un iespējām, kas darbojas audiovizuālo produktu tirgū.(22) Eiropas audiovizuālo projektu atbalstīšanai Komisija noskaidros to papildus finansēšanas iespējas, izmantojot citus Kopienas finanšu instrumentus, īpaši "e — Eiropu" un iniciatīvas, kas izriet no Lisabonā notikušās Eiropas Padomes secinājumiem, piemēram, Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Investīciju fondu (EIF), kā arī pētniecības bāzes programmas. Audiovizuālajā nozarē strādājošie jāinformē par dažādajiem palīdzības veidiem, ko tie var saņemt no Eiropas Savienības .(23) Saskaņā ar Lisabonā notikušās Eiropas Padomes sanāksmes secinājumiem, 2000. gada beigās Padomei un Komisijai jāsniedz ziņojums par pašlaik notiekošo EIB un EIF finanšu instrumentu pārkārtošanu, lai novirzītu finansējumu jaunajiem uzņēmumiem, augsto tehnoloģiju firmām un pavisam maziem uzņēmumiem, kā arī par citām EIB un EIF ierosinātajām riska kapitāla iniciatīvām un garantiju noteikumiem. Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāveltī audiovizuālajai nozarei, lai uzlabotu tās pieeju kapitāla tirgiem un paaugstinātu konkurētspēju.(24) Ziņojumā Eiropas Padomei "Darba iespējas informācijas sabiedrībā" Komisija norādījusi uz iespējām radīt jaunas darba vietas, kas saistītas ar jaunu audiovizuālo pakalpojumu sniegšanu.(25) Ziņojumā par Kopienas nodarbinātības veicināšanas politiku Komisija atzīmējusi MEDIA II programmas pozitīvo ietekmi uz nodarbinātības palielināšanos audiovizuālajā nozarē.(26) Tāpēc būtu jāveicina investīcijas Eiropas audiovizuālajā nozarē, un jāaicina dalībvalstis, lai šajā nozarē tās ar dažādiem līdzekļiem veicinātu jaunu darba vietu rašanos.(27) MEDIA Plus programmai būtu jāveicina uzņēmējdarbībai un investīcijām labvēlīgas vides izveidošanās, kas garantētu Eiropas audiovizuālajai nozarei vietu pasaules ekonomikā, un ievērojami sekmētu kultūras daudzveidību.(28) Būtu pienācīgi jānovērtē un jāņem vērā ieguldījums, ko audiovizuālās nozares attīstībā var dot mazie un vidējie uzņēmumi.(29) Ir nepieciešams uzlabot Eiropas kinematogrāfa darbu izplatīšanas un popularizēšanas apstākļus Eiropas un starptautiskajos tirgos. Jāveicina sadarbība starp valstu un starptautiskajiem izplatītājiem, kinoteātru īpašniekiem un producentiem; kā arī jāveicina izplatītāju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu tīkla izveidošanās, un jāatbalsta saskaņota rīcība, Eiropas līmenī veicinot kopīgus programmēšanas pasākumus.(30) Ir nepieciešams uzlabot Eiropas darbu izplatīšanas iespējas Eiropas un starptautiskajos tirgos ar televīzijas starpniecību. Ņemot vērā ievērojamo lomu, kāda televīzijai var būt Eiropas darbu izplatīšanā, un to, ka pašlaik televīzijas programmās šiem darbiem tiek atvēlēts ļoti mazs raidlaiks, ir svarīgi, lai Eiropas raidsabiedrības (saskaņā ar 2. pantu Direktīvā 89/552/EEK), veicinātu Eiropas programmu izplatīšanu, pērkot citās dalībvalstīs veidotos darbus.(31) Jāveicina tirgus pieejamība Eiropas producentiem un izplatītāju kompānijām, un audiovizuālajā nozarē jāatbalsta Eiropas darbi un Eiropas sabiedrības.(32) Eiropas audiovizuālajam mantojumam būtu jākļūst sabiedrībai vairāk pieejamam, jo īpaši, to pārveidojot ciparu formātā un izplatot Eiropas līmenī.(33) Eiropas darbu īpašnieki būtu jārosina pārveidot ciparu formātā un izplatīt katalogus, tostarp arī arhīvus un kino mantojumu.(34) Atbalstot izstrādi, izplatīšanu un popularizēšanu, būtu jāņem vērā strukturālie mērķi, piemēram, ražošanas potenciāla izveidošana valstīs vai reģionos ar nepietiekamu audiovizuālās produkcijas ražošanas jaudu un/vai ierobežotu valodas lietojuma vai ģeogrāfisko teritoriju, kā arī neatkarīgas Eiropas programmu veidošanas nozares, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, izveidošana.(35) Asociētās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis, kā arī Kipra, Malta, Turcija un tās Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kuras ir EEZ līguma puses, tiek uzskatītas par Kopienas programmu potenciālajām dalībniecēm, pamatojoties uz papildus piešķīrumiem, un kārtībā, par kādu jāvienojas ar šīm valstīm.(36) Pārējās Eiropas valstis, kas pievienojušās Eiropas Konvencijai par pārrobežu televīziju, ir Eiropas audiovizuālās telpas daļa, tāpēc tām jādod iespēja iesaistīties programmā, pamatojoties uz papildus asignācijām un ievērojot procedūras, ko paredz nolīgumos starp ieinteresētajām pusēm. Šīm valstīm, ja tās vēlas, un ievērojot budžeta apsvērumus vai audiovizuālās nozares prioritātes, būtu jādod iespējas iesaistīties programmā un izmantot tās priekšrocības ierobežotā apjomā, pamatojoties uz papildus asignācijām un īpašiem noteikumiem, par kuriem vienojas ieinteresētās puses.(37) Dodot iespējas Programmā iesaistīties trešām Eiropas valstīm, vispirms jāpārbauda to tiesību aktu atbilstība Kopienas acquis, jo īpaši Padomes Direktīvai 89/552/EEK.(38) Sadarbība ar tām trešām valstīm, kuras neatrodas Eiropā, un kas izveidota uz savstarpējām un saskaņotām interesēm, Eiropas audiovizuālajai nozarei var dod tādas papildu iespējas, kā tās produkcijas popularizēšana, piekļūšana šo valstu tirgum, kā arī Eiropas audiovizuālo darbu izplatīšana un izmantošana šajās valstīs. Trešo valstu iesaistīšana veicinās Eiropas kultūras dažādības apzināšanu, kā arī kopīgo demokrātisko vērtību izplatīšanos. Šāda sadarbība būtu jāveido pamatojoties uz papildu piešķīrumiem, un īpašiem noteikumiem, kas jāparedz nolīgumos starp ieinteresētajām pusēm.(39) Neskarot Līgumā noteiktās budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, šajā Lēmumā visam programmas laikam ir iekļauta finansējuma pamatsumma, kas paredzēta 34. punktā 1999. gada 6. maija iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnas ievērošanu un budžeta procedūras uzlabošanu, ko noslēdzis Eiropas Parlaments, Padome un Komisija [9].(40) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāapstiprina saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, kas nosaka Komisijai piešķirto izpildpilnvaru īstenošanas kārtību [10],IR NOLĒMUSI.1. pantsProgrammas izveidošana un mērķi1. Eiropas audiovizuālās nozares nostiprināšanai tiek izveidota programma Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes, izplatīšanas un popularizēšanas veicināšanai Kopienā un ārpus tās laikposmā no 2001. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (turpmāk "Programma").2. Programmas mērķi ir šādi:a) Eiropas audiovizuālās nozares, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas paaugstināšana Eiropas un starptautiskajos tirgos, atbalstot Eiropas audiovizuālo darbu izstrādi, izplatīšanu un popularizēšanu, ņemot vērā jaunu tehnoloģiju attīstību;b) nozaru nostiprināšana, kas palīdzēs uzlabot Eiropas darbu transnacionālu izplatību;c) valodu un kultūru dažādības ievērošana un veicināšana Eiropā;d) Eiropas audiovizuālā mantojuma papildināšana, jo īpaši, izmantojot pārveidošanu ciparu formātā un tīkla izveidošanu;e) audiovizuālās nozares attīstība valstīs un reģionos ar ierobežotu audiovizuālās produkcijas ražošanas jaudu un/vai ierobežotu valodas lietojuma vai ģeogrāfisko teritoriju, kā arī nostiprināt tīkla izveidošanu un starptautisku sadarbību starp mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;f) jauna veidu audiovizuālā satura izplatīšana izmantojot jaunās tehnoloģijas.Šie mērķi jāīsteno saskaņā ar precīziem noteikumiem, kas izklāstīti pielikumā.2. pantsProgrammas īpašie mērķi izstrādes jomāIzstrādes jomā Programmas īpašie mērķi ir šādi:a) sniedzot finansiālu atbalstu, veicināt tādu projektu izstrādi (uzvedumi kino un televīzijai, dokumentālās filmas, animācijas filmas televīzijai vai kino, darbi, kuros izmanto audiovizuālo vai kino mantojumu), kurus iesnieguši neatkarīgi uzņēmumi, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi, un kas domāti Eiropas un starptautiskajiem tirgiem;b) sniedzot finansiālu atbalstu, veicināt tādu projektu izstrādi, kuros izmanto jaunrades, darbu veidošanas un izplatīšanas tehnoloģijas.3. pantsProgrammas īpašie mērķi izplatīšanas jomāIzplatīšanas jomā Programmas īpašie mērķi ir šādi:a) Eiropas darbu izplatīšanas nozares nostiprināšana kino jomā, rosinot izplatītājus izdarīt investīcijas darbu veidošanā, izplatīšanas tiesību iegādē, tirdzniecībā un popularizēšanā, kā arī citu Eiropas valstu filmu popularizēšanā;b) citu Eiropas valstu filmu plašākas starptautiskas izplatīšanas veicināšana Eiropas un starptautiskajos tirgos, rosinot to izplatīšanu un izrādīšanu kinoteātros, inter alia izmantojot saskaņotas tirdzniecības stratēģijas;c) nostiprināt Eiropas darbu izplatīšanu personiskai lietošanai domātajos saziņas līdzekļos, rosinot izplatītājus izdarīt investīcijas ciparu tehnoloģijās, kā arī citās Eiropas valstīs radīto darbu popularizēšanā;d) veicināt neatkarīgu kompāniju veidotu Eiropas televīzijas programmu izplatīšanu Kopienā un ārpus tās, rosinot apraides veicēju sadarbību ar Eiropas izplatītājiem un producentiem;e) veicināt tādu Eiropas darbu katalogu sastādīšanu ciparu formātā, kas paredzēti izmantošanai jaunajos saziņas līdzekļos;f) sekmēt valodu dažādību Eiropas audiovizuālajos un kinematogrāfijas darbos.4. pantsProgrammas īpašie mērķi popularizēšanas un tirgus pieejamības jomāProgrammas mērķis popularizēšanas un tirgus pieejamības jomā ir:a) veicināt un atbalstīt Eiropas audiovizuālo un kinematogrāfisko darbu popularizēšanu un izrādīšanu skatēs, gadatirgos un audiovizuālās mākslas festivālos Eiropā un pasaulē, ciktāl šādiem pasākumiem var būt nozīmīga loma Eiropas darbu popularizēšanā un profesionāļu personisko kontaktu nostiprināšanā;b) veicināt sakarus starp uzņēmumiem Eiropā, atbalstot valsts vai privātā sektora reklāmas organizāciju kopīgus pasākumus Eiropas un starptautiskajos tirgos.5. pantsFinanšu noteikumi1. Kopienas pabalsta saņēmēji nodrošina finansējuma lielāko daļu, kurā var ietilpt arī publisks finansējums jebkādā citā veidā. Kopienas finansējums nepārsniedz 50 % no darbības izmaksām. Tomēr pielikumā skaidri noteiktajos gadījumos Kopienas finansējums var sasniegt 60 % no darbības izmaksām.2. Finansējuma standartsumma šā lēmuma īstenošanai 1. panta 1. punktā minētajam laikposmam ir EUR 350 miljoni. Šīs summas orientējošs sadalījums pa nozarēm noteikts pielikuma 1.5. iedaļā. Gada asignējumus apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ievērojot finanšu perspektīvas.3. Neskarot nolīgumus un konvencijas, kurās Kopiena ir līgumslēdzēja puse, uzņēmumiem, kas saņem palīdzību saskaņā ar Programmu, ir jābūt dalībvalstu vai to pilsoņu īpašumā, vai viņiem ir jābūt šo uzņēmumu kontrolpaketes īpašniekiem.6. pantsFinansiālais atbalstsFinansiālo atbalstu saskaņā ar Programmu saskaņā ar pielikumu var piešķirt ar zināmiem nosacījumiem atmaksājamu aizdevumu vai subsīdiju veidā. Saskaņā ar programmu piešķirto aizdevumu atmaksātās summas, kā arī darbībām saskaņā ar MEDIA programmu (1991.- 1995. gads) un MEDIA II programmu (1996.- 2000. gads) piešķirto aizdevumu atmaksātās summas izlieto MEDIA Plus programmas vajadzībām.7. pantsLēmuma īstenošana1. Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamos pasākumus attiecībā uz turpmāk minētajiem jautājumiem pieņem saskaņā ar vadības procedūru, kas minēta 8. panta 2. punktā:a) vispārīgas pamatnostādnes par visiem pielikumā minētajiem pasākumiem;b) konkursa piedāvājumu saturs, projektu izvēles kritēriji un procedūras;c) jautājumi, kas attiecas uz Programmai piešķirtās gada summas sadalījumu, tostarp sadalījumu pasākumiem izstrādes, popularizēšanas un izplatīšanas nozarēs;d) pasākumu uzraudzības un novērtēšanas kārtība;e) priekšlikumi par Kopienas līdzekļu piešķiršanu, ja to summa izstrādei pārsniedz EUR 200000, EUR 300000 izplatīšanai un EUR 200000 popularizēšanai vienam palīdzības saņēmējam gadā. Komiteja šīs summas var pārskatīt, ņemot vērā pieredzi;f) lēmuma 10. pantā minēto izmēģinājuma projektu izvēle.2. Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamos pasākumus attiecībā uz visiem citiem jautājumiem pieņem saskaņā ar konsultāciju procedūru, kas minēta 8. panta 3. punktā. Šo procedūru izmanto arī, izdarot tehniskās palīdzības biroju galīgo izvēli.3. Uz tehnisko palīdzību attiecas noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Finanšu regulu.4. Komisija regulāri un savlaicīgi Eiropas Parlamentam un Padomei sniedz paziņojumus par šā lēmuma īstenošanas gaitu, un jo īpaši par piešķirto līdzekļu izlietojumu.8. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz komiteja.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir trīs mēneši.3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu.4. Komiteja apstiprina savu reglamentu.9. pantsAtbilstība un komplementaritāte1. Īstenojot šo Programmu, Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, nodrošina atbilstību un komplementaritāti ar citām Kopienas politikām, programmām un darbībām, kas skar audiovizuālo sfēru.2. Komisija nodrošina efektīvu koordināciju starp šo Programmu un programmām un darbībām, ko audiovizuālajā sfērā veic Kopiena sadarbībā ar trešām valstīm un attiecīgām starptautiskām organizācijām.10. pantsEksperimentāli projekti1. Programmas izpildes laikā īsteno eksperimentālus projektus, kas vērsti uz Eiropas audiovizuālo darbu pieejamības uzlabošanu un to iespēju izmantošanu, ko rada jaunu un inovatīvu tehnoloģiju izstrāde un ieviešana, tostarp darbu pārvēršanu ciparu formātā un jaunu izplatīšanas metožu izmantošanu.2. Izvēloties eksperimentālos projektus, Komisijai palīdz tehnisko konsultāciju grupas, kurās ietilpst dalībvalstu iecelti eksperti. Potenciālo projektu sarakstu Komitejai iesniedz, ievērojot procedūru, kas noteikta 8. panta 2. punktā.11. pantsTrešo valstu piedalīšanās programmā1. Programmā var piedalīties asociētās valstis no Centrāleiropas un Austrumeiropas saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti ar šīm valstīm noslēgtajos vai vēl noslēdzamajos asociācijas līgumos, vai to papildprotokolos par piedalīšanos Kopienas programmās.2. Programmā var piedalīties Kipra, Malta, Turcija un tās Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas pievienojušās EEZ līgumam, ievērojot papildu noteikumus un procedūras, par kurām jāvienojas ar šīm valstīm.3. Eiropas Konvencijas par pārrobežu televīziju padomē esošās valstis, izņemot 1. un 2. punktā minētās valstis, var piedalīties programmā, ievērojot papildu nosacījumus un noteikumus, kas jāparedz nolīgumos starp ieinteresētajām pusēm.4. Programmā iesaistot trešās valstis no Eiropas, kuras minētas 1., 2. un 3. punktā, vispirms jāpārbauda to tiesību aktu atbilstība Kopienas acquis, tostarp atbilstība 6. panta 1. punkta otrajai daļai Direktīvā 89/552/EEK.5. Programmas īstenošanā var sadarboties arī ar citām trešām valstīm saskaņā ar papildu nosacījumiem un īpašiem nolīgumiem, tostarp par izmaksu sadalīšanu, ievērojot attiecīgas procedūras, par kurām panākta vienošanās starp ieinteresētajām pusēm. Eiropas trešās valstis, kas minētas 3. punktā un kas nevēlas programmā piedalīties pilnā apjomā, var ar Programmu sadarboties pēc šajā punktā minētajiem nosacījumiem.12. pantsUzraudzība un novērtēšana1. Komisija nodrošina, ka pasākumi, ko veic saskaņā ar šo Lēmumu, vispirms tiek izvērtēti, un pēc tam uzraudzīti un novērtēti. Tā nodrošina programmas pieejamību un tās īstenošanas atklātumu.2. Pēc projektu pabeigšanas, Komisija novērtē veidu, kādā tie izpildīti, un to īstenošanas ietekmi, lai noteiktu, vai ir sasniegti tiem sākotnēji izvirzītie mērķi.3. Pēc divu gadu īstenošanas un pēc jautājuma izskatīšanas Masu informācijas līdzekļu komitejā, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai pārskatu par Programmas ietekmi un efektivitāti, pamatojoties uz iegūtajiem rezultātiem. Vajadzības gadījumā šim pārskatam pievieno priekšlikumus izmaiņu izdarīšanai.4. Programmas nobeigumā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai sīku pārskatu par Programmas īstenošanu un tās rezultātiem.13. pantsStāšanās spēkāŠis Lēmums stājas spēkā 2001. gada 1. janvārī.Briselē, 2000. gada 20. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsÉ. Guigou[1] OV C 283, 6.10.1999., 1. lpp.[2] OV L 380, 31.12.1990., 37. lpp.[3] OV C 41, 13.2.1996., 8. lpp.[4] OV C 347, 18.11.1996., 33. lpp.[5] OV L 321, 30.12.1995., 25. lpp.[6] OV L 321, 30.12.1995., 33. lpp.[7] OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK (OV L 202, 30.7.1997., 60. lpp.).[8] OV L 26, 1.2.1999., 1. lpp.[9] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp[10] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMS1. ĪSTENOJAMIE PASĀKUMI1.1. Audiovizuālo darbu izstrādes nozarēLai atbilstu uzņēmējdarbības stratēģijām, kas atspoguļo ražošanas struktūru un projektu daudzveidību, Programmas pasākumi ir vērsti uz finansiālās palīdzības sniegšanu audiovizuālās nozares uzņēmumiem, kas iesniedz:a) priekšlikumus par projektu pakešu izstrādi sabiedrībām ar lielāku investīciju jaudu; vaib) priekšlikumus par projektu pakešu izstrādi sabiedrībām ar mazāku investīciju jaudu; vaic) priekšlikumus izveidot audiovizuālos darbus.Izvēles kritērijiem galvenokārt ņem vērā projektu Eiropas un starptautisko raksturu, jo īpaši to:- darbu veidošanas apjomu,- starptautiskas izmantošanas iespējas, kā arī paredzētās tirdzniecības un izplatīšanas stratēģijas,- kvalitāti un oriģinalitāti.Izstrādes projektiem atbalstu piešķir saskaņā ar noteikumiem, kuros paredzēts, ka pēc projekta darbu veidošanas posma uzsākšanas finansiālo atbalstu projektam reinvestē jaunos darbu veidošanas projektos.Atbalsta apjoms parasti nepārsniedz 50 % no projekta izmaksām, bet projektiem, kas dod ieguldījumu Eiropas valodu un kultūras daudzveidības palielināšanai, to var paaugstināt līdz 60 %.Pārskatā, kas noteikts lēmuma 12. pantā, Komisija novērtē salīdzinošos rezultātus sistēmām, kas minētas šajā pielikumā, attiecībā uz programmas mērķiem. Tā saskaņā ar 8. panta 2. punktā noteikto procedūru, iesniedz Komitejai priekšlikumus par Programmas atlikušās daļas īstenošanas noteikumiem.1.2. Izplatīšanas nozarē1.2.1. Kinodarbu izplatīšanaLēmuma 3. pantā noteikto mērķu sasniegšanai tiek īstenotas šādas darbības:a) finansiālās palīdzības sistēma atmaksājama aizdevuma veidā Eiropas kinodarbu izplatītājiem ārpus to darbības teritorijai. Šīs sistēmas mērķis ir:- veicināt Eiropas izplatītāju sadarbību ar starptautiskajiem producentiem un izplatītājiem, lai sekmētu vienotas stratēģijas izveidi Eiropas tirgum,- rosināt izplatītājus izdarīt investīcijas Eiropas filmu popularizācijā un izplatīšanā,- atbalstīt Eiropas kinoražošanas daudzvalodu aspektus (dublēšanu, subtitrēšanu, daudzvalodu darbu veidošanu un starptautisku ieskaņošanu). Atbalsta daļa, kas paredzēta audiovizuālo darbu valodu dažādības finansēšanai, ir subsīdiju veidā.Atbalsta saņēmēju izvēles kritērijos var ietilpt noteikumi par projektu iedalījumu budžeta kategorijās. Īpašu uzmanību velta tām filmām, kas palielina Eiropas valodu un kultūras dažādību.b) Eiropas izplatītāju "automātiska" atbalsta sistēma proporcionāli pārdoto vietu skaitam uz citu Eiropas valstu filmām valstīs, kas piedalās Programmā, līdz fiksētai summai par filmu, ko katrai valstij nosaka atsevišķi. Šo finansiālo palīdzību izplatītāji var investēt tikai:- filmu kopražošanai ar citām Eiropas valstīm,- citu Eiropas valstu filmu demonstrēšanas tiesību iegādei, piemēram, izmantojot minimālās garantijas,- citu Eiropas valstu filmu rediģēšanas izmaksām (kopēšanai, dublēšanai, subtitrēšanai), reklāmas un popularizēšanas izmaksām.Reinvestīciju apjoms parasti nepārsniedz 50 % no projekta izmaksām, bet projektiem, kas dod ieguldījumu Eiropas valodu un kultūras daudzveidības palielināšanai, to var paaugstināt līdz 60 %.c) Palīdzības sistēma tām Eiropas sabiedrībām, kas specializējas kinofilmu starptautiskā izplatīšanā (tirdzniecības aģentiem), ņemot vērā to darbības rādītājus noteiktā laika periodā, kas ir vismaz viens gads. Šo finansiālās palīdzības veidu izplatītāji var izmantot investīcijām iegādei (minimālajām garantijām) un jaunu Eiropas darbu popularizēšanas izmaksām Eiropas un starptautiskajos tirgos.d) Palīdzība, lai veicinātu, ka uzņēmumi neilgu laiku demonstrē ievērojamu daļu citu Eiropas valstu filmu labākajos kinoteātros. Šo atbalsta veidu piešķir par noteikta skaita Eiropas filmu demonstrēšanu. Nosakot atbalsta apjomu līdz noteiktai summai, var ņemt vērā noteiktā laikā uz citu Eiropas valstu filmām pārdoto ieejas biļešu skaitu.Finansiālo atbalstu var sniegt arī tādu Eiropas uzņēmumu tīklu izveidošanai un konsolidācijai, kuri izmanto kopīgas sistēmas, un šādu grafiku izveides veicināšanai.Atbalstu var izmantot gados jaunu kinoskatītāju izglītošanas pasākumiem un viņu zināšanu līmeņa paaugstināšanai.Atbalsts kinoteātriem un tīkliem jāsadala iespējami ģeogrāfiski vienmērīgi.1.2.2. Eiropas darbu autonoma izplatīšanaAr to saprotama Eiropas darbu izplatīšana dažādos personiskai lietošanai izmantojamos veidos.Automātisks atbalsts: automātiska atbalsta sistēma Eiropas kinematogrāfijas un audiovizuālo darbu, izņemot spēles, kas ir personiskai lietošanai izmantojamos veidos (piemēram, videokasetēs un DVD), redaktoriem un izplatītājiem, ņemot vērā tirgus darbības rādītājus noteiktā laikposmā, kas nav mazāks par vienu gadu. Novērtējot darbības rādītājus, ar attiecīgu koeficientu palīdzību var ņemt vērā dažādu valstu tirgus īpatnības. Piešķirto atbalstu izplatītāji var investēt tikai:a) jaunu citu Eiropas valstu darbu kopēšanai un izplatīšanai ciparu formātā; vaib) jaunu citu Eiropas valstu tādu darbu popularizēšanai, kas nav ciparu formātā.Šī sistēma ir paredzēta:a) jaunu tehnoloģiju izmantošanas veicināšanai tādu Eiropas darbu producēšanai, kas paredzēti personiskai lietošanai (ciparu formāta matricu ražošanai, ko izmantos visi Eiropas izplatītāji);b) rosināt izplatītājus izdarīt investīcijas citu Eiropas valstu filmu un audiovizuālo darbu popularizācijā un izplatīšanā;c) veicināt Eiropas darbu valodu daudzveidību (dublēšanu, subtitrēšanu un daudzvalodu producēšanu).1.2.3. Televīzijas apraideVeicināt, lai neatkarīgie producenti veidotu darbus (mākslas, dokumentālās un animācijas filmas) iesaistot vismaz divus, vai labāk vairākus apraides nodrošinātājus no dažādām valstīm, kas iesaistījušās programmā, un kas pieder pie dažādām valodu lietojuma zonām.Atbalsta saņēmēju izvēles kritērijos var ietilpt noteikumi par projektu veidiem un iedalījumu budžeta kategorijās. Īpašu vērību velta audiovizuālajiem darbiem, kas paplašina Eiropas mantojumu, valodu un kultūras dažādību.Atbalsta daļa, kas paredzēta audiovizuālo darbu valodu dažādības finansēšanai (tostarp mūzikas un skaņu efektu ieskaņošanai), ir subsīdiju veidā.1.2.4. Eiropas darbu izplatīšana, izmantojot datorpieslēgumuTas nozīmē Eiropas darbu izplatīšanu, izmantojot datorpieslēgumu un jaunus izplatīšanas pakalpojumus un veidus (piemēram, Internetu, video pēc pieprasījuma). Tās mērķis ir veicināt Eiropas audiovizuālās nozares pārkārtošanos ciparu tehnoloģiju, jo īpaši jauno tiešā pieslēguma izplatīšanas pakalpojumu izmantošanai.Veicināt darbu pārveidošanu ciparu formātā un veidot reklāmas un popularizācijas materiālus ciparu formātā, tādējādi rosinot Eiropas sabiedrības (Interneta pakalpojumu sniedzējus, interešu kanālu veidotājus u.c.) radīt Eiropas darbu katalogus ciparu formātā izmantošanai ar jauno izplatīšanas veidu palīdzību.1.3. Popularizēšana1.3.1. Popularizēšanas jomā un piekļuves jautājumos profesionālajiem tirgiemProgrammas pasākumi vērsti uz:a) apstākļu uzlabošanu speciālistu piekļūšanai darbu skatēm un profesionālajiem audiovizuālajiem tirgiem Eiropā un ārpus Eiropas, izmantojot īpašas tehniskās palīdzības un finansiālā atbalsta sistēmas, kas ir daļa no tādiem pasākumiem kā:- galvenie Eiropas un starptautiskie kino tirgi,- galvenie Eiropas un starptautiskie televīzijas tirgi,- speciālie tirgi, īpaši animācijas filmu, dokumentālo filmu, multimēdiju un jauno tehnoloģiju tirgi;b) veicināt speciālistiem domātu Eiropas programmu kataloga datubāzes un/vai datubāzu tīkla izveidošanu;c) ja iespējams, veicināt kinematogrāfijas darbu popularizēšanu sākot no konkrētā darba veidošanas posma.Šim nolūkam Komisija veicina uzņēmumu sadarbību Eiropas līmenī, jo īpaši atbalstot kopīgas iniciatīvas, kurās iesaistītas valsts vai privātās popularizēšanas organizācijas no attiecīgajām valstīm.Atbalsta apjoms parasti nepārsniedz 50 % no projekta izmaksām, bet projektiem, kas dod ieguldījumu Eiropas valodu un kultūras daudzveidības palielināšanai, to var paaugstināt līdz 60 %.1.3.2. Festivālu jomāProgrammas pasākumi vērsti uz:a) kopīgu audiovizuālo festivālu atbalstīšanu, kuros demonstrēto darbu lielākā daļa ir Eiropas darbi;b) tādu sadarbības projektu veicināšanu, kuriem ir Eiropas dimensija un kuros iesaistīti audiovizuālie pasākumi no vismaz astoņām valstīm, kas iesaistījušās programmā, vai kas programmā sadarbojas, ar kopīgu darbības plānu Eiropas audiovizuālo darbu popularizēšanā un izplatīšanā.Īpašu uzmanību velta festivāliem, kas palīdz popularizēt darbus no dalībvalstīm vai reģioniem ar nepietiekamu audiovizuālo darbu producēšanas jaudu, kā arī Eiropas jauno režisoru darbus, un festivāliem ar aktīvu Eiropas darbu popularizēšanas un izplatīšanas politiku.Priekšroku dod projektiem, kas veicina ilgstošu sadarbību starp pasākumiem.Atbalsta apjoms parasti nepārsniedz 50 % no projekta izmaksām, bet projektiem, kas dod ieguldījumu Eiropas valodu un kultūras daudzveidības palielināšanai, to var paaugstināt līdz 60 %.1.3.3. Pasākumi Eiropas filmu un audiovizuālo programmu popularizēšanaiRosināt speciālistus, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, organizēt pasākumus plašai sabiedrībai domātās Eiropas kino un audiovizuālās produkcijas popularizēšanai.1.4. Eksperimentāli projektiEksperimentālie projekti, kuru mērķi noteikti 10. pantā, inter alia var būt vērsti uz šādām jomām, lai papildinātu, izplatītu un popularizētu:a) kinematogrāfijas mantojumu;b) Eiropas audiovizuālo programmu arhīvus;c) Eiropas audiovizuālo darbu katalogus;d) Eiropas satura izplatīšanu ciparu formātā, izmantojot, piemēram, progresīvus izplatīšanas līdzekļus.Eksperimentālie projekti veicina pieredzes apmaiņu; to rezultātus plaši popularizē, lai veicinātu labas prakses izplatīšanos.Pēc programmas īstenošanas diviem gadiem Komisija pārbauda eksperimentālo projektu rezultātus un ierosina izdarīt programmas korekcijas.1.5. Finansu resursu sadalījumsPiešķirtos līdzekļus sadala šādi:Izstrādei: | vismaz 20 % |Izplatīšanai: | vismaz 57,5 % |Popularizēšanai: | aptuveni 8,5 % |Eksperimentālajiem projektiem: | aptuveni 5 % |Darbības izmaksām: | vismaz 9 % |Visi norādītie skaitļi ir orientējoši, un tos var mainīt 8. pantā minētā komiteja, ievērojot 8. panta 2. daļā noteikto procedūru.2. ĪSTENOŠANAS PROCEDŪRA2.1. PieejaĪstenojot Programmu, Komisija nodrošina 1. panta 2. punktā noteikto mērķu sasniegšanu.Programmas īstenošanā Komisija, kurai palīdz 8. pantā noteiktā komiteja, strādā, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm. Tā apspriežas arī ar ieinteresētajiem dalībniekiem, un nodrošina, lai speciālistu līdzdalība Programmā atspoguļotu Eiropas kultūras dažādību.2.2. Finansējums2.2.1. Kopienas ieguldījumsKopienas finansējums nepārsniedz 50 % no pasākumu pilnām izmaksām (izņemot gadījumus, kas precīzi noteikti šajā pielikumā, kuros maksimālais finansējums ir 60 %), un to piešķir atmaksājamu aizdevumu vai subsīdiju veidā. Finansiālu atbalstu var piešķirt tikai tiešajām izmaksām, kas saistītas pasākumu izpildi, arī gadījumos, ja izmaksas pirms izvēles procedūras daļēji seguši palīdzības saņēmēji. Daudzvalodu atbalstam Kopienas ieguldījums ir subsīdiju veidā.2.2.2. Iepriekšēja izvērtēšana, uzraudzība un vēlāka novērtēšanaPirms pieteikumu apstiprināšanas Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai, Komisija tos rūpīgi izvērtē, lai pārbaudītu, vai tie atbilst šim lēmumam, un pielikuma šīs iedaļas 2. un 3. punktam.Pieteikumam Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai jāpievieno:a) finansēšanas plāns, kurā norādīti visi projekta finansējuma avoti, tostarp Kopienai pieprasītā finansiālā palīdzība;b) darbu izpildes orientējošs grafiks;c) cita informācija, ko pieprasījusi Komisija.2.2.3. Finanšu noteikumi un kontroleKomisija izstrādā noteikumus par saistībām un maksājumiem par darbībām, kuras veic saskaņā ar šo lēmumu, ievērojot attiecīgo finanšu regulu prasības.Tā īpaši nodrošina, lai izmantojamās administratīvās un finansēšanas procedūras atbilstu noteiktajiem mērķiem, kā arī audiovizuālās nozares darba praksei un interesēm.2.3. Īstenošana2.3.1. Programmu īsteno Komisija. Šim nolūkam tā izsludina konkursu, kurā izvēlas neatkarīgus konsultantus un tehniskās palīdzības birojus, ņemot vērā to darbības pieredzi nozarē, pieredzi, kas gūta MEDIA II programmā, kā arī citu šajā jomā gūto pieredzi. Tehnisko palīdzību finansē no Programmas budžeta. Komisija, ievērojot 8. panta 2. punktā minēto procedūru, var noslēgt sadarbības līgumus ar specializētām organizācijām, tostarp organizācijām, kuras izveidotas saskaņā ar citām programmām, piemēram, Audiovisual Eureka, EURIMAGES un Eiropas Audiovizuālā observatorija, lai īstenotu kopīgus pasākumus, kas atbilst Programmas mērķiem popularizēšanas jomā.Komisija izdara galīgo Programmas finansiālās palīdzības saņēmēju izvēli, un saskaņā ar 8. pantu, pamatojoties uz sagatavošanās darbu, ko veikušas tehniskās palīdzības biroji, pieņem lēmumu par piešķiramās finansiālās palīdzības apjomu. Ar to pamato Komisijas lēmumus par Kopienas atbalsta saņēmēju pieteikumiem, un nodrošina programmas īstenošanas atklātumu.Programmas izpildei, un jo īpaši to projektu novērtēšanai, kuri gūst labumu un saņem priekšrocības no Programmas finansēšanas un sadarbības pasākumiem, Komisija izmanto atzītus un neatkarīgus audiovizuālās nozares ekspertus izstrādes, veidošanas, izplatīšanas un popularizēšanas jomās, kuriem ir nepieciešamās zināšanas tiesību jautājumos, jo īpaši attiecībā uz jaunajām ciparu tehnoloģijām.2.3.2. Komisija veic vajadzīgos pasākumus informācijas sniegšanai par iespējām, ko rada piedalīšanās programmā, un nodrošina tās popularizēšanu. Komisija ar Interneta starpniecību sniedz arī pilnīgu informāciju par finansiālās palīdzības saņemšanas noteikumiem saskaņā ar Eiropas Savienības politiku, kas attiecas uz audiovizuālo nozari.Komisija un dalībvalstis, turpinot MEDIA Desk un Antennae pasākumus, veic visu nepieviešamo profesionālo prasmju līmeņa paaugstināšanai, lai:a) informētu audiovizuālās nozares speciālistus par dažādām atbalsta saņemšanas iespējām saskaņā ar Eiropas Savienības politiku;b) publiskotu un sekmētu Programmu;c) veicinātu iespējami plašu speciālistu iesaistīšanos Programmas pasākumos;d) palīdzētu speciālistiem sagatavot projektus iesniegšanai konkursam;e) sekmētu dažādu valstu speciālistu sadarbību;f) uzturētu sakarus starp dažādām atbalsta iestādēm dalībvalstīs, lai nodrošinātu, ka Programmas pasākumi papildina valstu pasākumus.--------------------------------------------------