title: Komisijas Lēmums (1983. gada 11. maijs), ar ko tiek izveidota Padomdevēja komiteja jautājumos, kuri attiecas uz Kopienas mežsaimniecības un mežrūpniecības politiku

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31983D0247

Oficiālais Vēstnesis L 137 , 26/05/1983 Lpp. 0031 - 0032 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 13 Sējums 12 Lpp. 0183  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 13 Sējums 14 Lpp. 0061  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 13 Sējums 12 Lpp. 0183  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 13 Sējums 14 Lpp. 0061

		Komisijas Lēmums(1983. gada 11. maijs),ar ko tiek izveidota Padomdevēja komiteja jautājumos, kuri attiecas uz Kopienas mežsaimniecības un mežrūpniecības politiku(83/247/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,tā kā pastāvīga dzīves un darba apstākļu uzlabošana un saskanīga ekonomiskās darbības attīstība dalībvalstīs ir Eiropas Ekonomikas kopienas mērķi;tā kā ekonomiskās darbības, kuru pamatā ir koksnes ražošana un rūpnieciskā pārstrāde, var veicināt minēto mērķu sasniegšanu, ņemot vērā minēto darbību attīstības potenciālu un ņemot vērā to pašreizējās grūtības;tā kā minētās grūtības būtu jāizskata un jāatrisina nevis atsevišķi, bet ņemot vērā to savstarpējo saistību;tā kā tādēļ un pamatojoties uz darbu, ko Komisijas departamenti jau veikuši, un jo īpaši uz ziņojumiem Padomei, kuros iekļauta Kopienas darbības programma attiecībā uz mežsaimniecību un ar mežu saistītām rūpniecības nozarēm, cieši un pastāvīgi sakari ar attiecīgajām ekonomikas nozarēm var palīdzēt sasniegt minētos mērķus;tā kā visatbilstīgākais veids organizēt šādus sakarus ir Komisijas aizbildnībā izveidot Padomdevēju komiteju jautājumos, kas attiecas uz Kopienas mežsaimniecības un ar mežu saistīto rūpniecības nozaru politiku, kurā būs pārstāvētas minētās nozares; tā kā turklāt būtu jāparedz, ka Komitejā jābūt kvalificētām personām, kas Komitejai var sniegt savu tehnisko atzinumu un zināšanas par meža ekonomiku Kopienas līmenī,IR NOLĒMUSI.1. pantsAr šo Komisijas aizbildnībā tiek izveidota Padomdevēja komiteja jautājumos, kas attiecas uz Kopienas mežsaimniecības un ar mežu saistīto rūpniecības nozaru politiku, turpmāk tekstā "Komiteja". Komitejas sastāvā ietilpst Eiropas meža produktu un koksnes izstrādājumu ražotāju, rūpniecisko pārstrādātāju un tirgotāju organizāciju pārstāvji, kā arī kvalificētas personas, kuru zināšanas par meža ekonomiku Kopienas līmenī ir plaši atzītas.2. pantsKomiteja pēc Komisijas lūguma vai pēc savas iniciatīvas palīdz Komisijai visos jautājumos, kas saistīti ar Kopienas politiku attiecībā uz mežsaimniecību un ar mežu saistītām rūpniecības nozarēm, un jo īpaši jautājumos, kas attiecas uz pieprasījumu pēc meža produktiem Kopienā un koksnes piedāvājumu, lai apmierinātu minēto pieprasījumu.3. pantsKomitejas sastāvā ietilpst 27 locekļi:- astoņi locekļi, kas pārstāv mežu īpašniekus un apsaimniekotājus,- astoņi locekļi, kas pārstāv kokapstrādes rūpniecību,- četri locekļi, kas pārstāv koksnes un koksnes izstrādājumu tirgotājus,- septiņas īpaši kvalificētas personas.4. pantsKomitejas locekļus ieceļ Komisija pēc konsultācijām ar attiecīgo nozaru pārstāvjiem.5. pantsKomitejas locekļu pilnvaru termiņš ir trīs gadi, un tas ir pagarināms. Beidzoties trīs gadu termiņam, Komitejas locekļi paliek amatā, līdz viņus aizstāj vai arī viņu pilnvaru termiņu pagarina.Komitejas locekļa pilnvaras tiek pārtrauktas, pirms beidzies trīs gadu termiņš, ja viņš atkāpjas no amata vai arī viņa nāves gadījumā.Uz atlikušo pilnvaru termiņa laiku viņu aizstāj saskaņā ar 4. panta noteikumiem.Komitejas locekļi par saviem pakalpojumiem nesaņem atalgojumu.6. pantsKomitejas locekļu sarakstu Komisija publicē informācijai Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.7. pantsKomitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.8. pantsPriekšsēdētājs var uzaicināt Komitejas un 9. pantā minēto darba grupu darbā kā ekspertu piedalīties jebkuru personu ar speciālām zināšanām par kādu darba kārtībā minētu punktu.Eksperti piedalās tikai to jautājumu apspriešanā, kuros ir prasīta viņu klātbūtne.9. pantsKomiteja var izveidot darba grupas.10. pants1. Komiteju un darba grupas sasauc priekšsēdētājs, un tās sanāk Komisijas vadības mītnē.2. Attiecīgo Komisijas departamentu pārstāvji piedalās Komitejas un darba grupu sanāksmēs.3. Sekretariāta pakalpojumus Komitejai nodrošina Komisija.11. pantsPēc diskusijām Komitejā balsošana neseko.Ja Komisija vēlas saņemt Komitejas atzinumu, tad tā var noteikt termiņu, kurā atzinums jāsniedz.12. pantsNeierobežojot Līguma 214. pantu, Komitejas biedri nedrīkst izpaust informāciju, ko viņi uzzina, darbojoties Komitejā vai tās darba grupās, ja priekšsēdētājs viņiem paziņo, ka atzinums vai risināmais jautājums attiecas uz konfidenciālām lietām.Tādā gadījumā, apspriežot šādus jautājumus, attiecīgajās sanāksmēs piedalās tikai Komitejas biedri un Komisijas pārstāvji.13. pantsŠis lēmums stājas spēkā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1983. gada 11. maijāKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieksÉtienne Davignon--------------------------------------------------


title: 2005/953/EK: Padomes Lēmums ( 2005. gada 20. decembris ), lai noslēgtu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Taizemi saskaņā ar  GATT  1994 XXVIII pantu par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, kas paredzētas  GATT  1994 pievienotajā EK  CXL  grafikā

text:
               29.12.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/24

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 20. decembris),
   lai noslēgtu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Taizemi saskaņā ar GATT 1994 XXVIII pantu par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, kas paredzētas GATT 1994 pievienotajā EK CXL grafikā
   (2005/953/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 26. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas saskaņā ar GATT 1994 XXVIII pantu ar mērķi grozīt dažas koncesijas attiecībā uz rīsiem. Eiropas Kopiena 2003. gada 2. jūlijā attiecīgi paziņoja PTO par savu nodomu grozīt dažas koncesijas EK CXL grafikā.

               (2)

               Komisija ir risinājusi sarunas, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar Līguma 133. pantu, un atbilstīgi Padomes dotajiem norādījumiem par sarunu risināšanu.

               (3)

               Komisija ir risinājusi sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm, kas ir produkta ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi) galvenā piegādātāja un produkta ar HS kodu 1006 30 (slīpēti rīsi) svarīga piegādātāja, ar Taizemi, kas ir produkta ar HS kodu 1006 30 (slīpēti rīsi) galvenā piegādātāja un produkta ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi) svarīga piegādātāja, un ar Indiju un Pakistānu, kas abas ir produkta ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi) svarīgas piegādātājas.

               (4)

               Nolīgumi ar Indiju un Pakistānu ir Kopienas vārdā apstiprināti, attiecīgi, ar Lēmumu 2004/617/EK (1) un Lēmumu 2004/618/EK (2). Ar Lēmumu 2004/619/EK (3) ir noteikta jauna tarifu likme lobītiem rīsiem (KN kods 1006 20) un slīpētiem rīsiem (KN kods 1006 30). Nolīgums ar Amerikas Savienotajām Valstīm ir apstiprināts ar Lēmumu 2005/476/EK (4).

               (5)

               Tagad Komisija ir sekmīgi apspriedusi nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Kopienu un Taizemi, kas tādēļ būtu jāapstiprina.

               (6)

               Lai nodrošinātu, ka minēto nolīgumu var pilnībā piemērot no 2005. gada 1. septembra, un kamēr nav izdarīti grozījumi Padomes Regulā (EK) Nr. 1785/2003 (2003. gada 29. septembris) par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (5), Komisijai vajadzētu būt tiesīgai pieņemt pagaidu atkāpes no minētās regulas un pieņemt vajadzīgos īstenošanas pasākumus.

               (7)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6),

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Taizemi saskaņā ar GATT 1994 XXVIII pantu par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, kas paredzētas GATT 1994 pievienotajā EK CXL grafikā.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   1.   Tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs, lai nolīgumu varētu pilnībā piemērot no 2005. gada 1. septembra, Komisija saskaņā ar šā lēmuma 3. panta 2. punktā minēto procedūru var atkāpties no Regulas (EK) Nr. 1785/2003, kamēr nav izdarīti grozījumi minētajā regulā un, ilgākais, līdz 2006. gada 30. jūnijam.
   2.   Komisija saskaņā ar šā lēmuma 3. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem sīki izstrādātus noteikumus nolīguma īstenošanai.
   3. pants
   1.   Komisijai palīdz Graudaugu pārvaldības komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 (7) 25. pantu.
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.
   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.
   3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   4. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots izraudzīties personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai (8).

      Briselē, 2005. gada 20. decembrī

            Padomes vārdā —

            Priekšsēdētāja

         M. BECKETT

      (1)  OV L 279, 28.8.2004., 17. lpp.

      (2)  OV L 279, 28.8.2004., 23. lpp.

      (3)  OV L 279, 28.8.2004., 29. lpp.

      (4)  OV L 170, 1.7.2005., 67. lpp.

      (5)  OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.

      (6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (7)  OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp.

      (8)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
    ---documentbreak---

               29.12.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/26

         NOLĪGUMS VĒSTUĻU APMAIŅAS VEIDĀ
   starp Eiropas Kopienu un Taizemi saskaņā ar GATT 1994 XXVIII pantu par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, kas paredzētas GATT 1994 pievienotajā EK CXL grafikā
   Briselē, 2005. gada 20. decembrī
   Godātais kungs!
   Pēc sarunām starp Eiropas Kopienu (EK) un Taizemes Karalisti (Taizemi) saskaņā ar GATT 1994 XXVIII pantu par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, kas paredzētas EK CXL grafikā, kurš ir Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību 1994 (GATT 1994) pielikumā, EK piekrīt turpmāk izklāstītajiem secinājumiem.

               1.

               Saistošās nodokļa likmes lobītiem rīsiem (HS apakšpozīcija 1006 20), daļēji slīpētiem rīsiem un slīpētiem rīsiem (HS apakšpozīcija 1006 30) un šķeltajiem rīsiem (HS apakšpozīcija 1006 40) ir, attiecīgi, EUR 65/t, EUR 175/t un EUR 128/t.

               2.

               EK piemēro nodokļa likmi daļēji slīpētiem un slīpētiem rīsiem (HS apakšpozīcija 1006 30) saskaņā ar 3. līdz 6. punktu.

               3.

               Gada bāzes importa apjomu aprēķina kā jebkādas izcelsmes daļēji slīpētu un slīpētu rīsu kopējā importa vidējo tilpumu, ko ieved EK 25 dalībvalstīs 2001./02.–2003./04. tirdzniecības gadā (no 1. septembra līdz 31. augustam), palielinot par 10 % (t.i., 337 168 tonnas).

               4.

               Sešu mēnešu bāzes importa apjoms: katrā tirdzniecības gadā sešu mēnešu bāzes importa apjomu aprēķina kā 47 procentus no gada bāzes importa apjoma, kas aprēķināts 3. punktā (t.i., 158 469 tonnas).

               5.

               Piemērotās tarifu likmes pusgada korekcija: 10 dienās pēc pirmajiem sešiem mēnešiem katrā tirdzniecības gadā EK pārskata un, vajadzības gadījumā, koriģē piemēroto tarifu likmi šādi:

                           a)

                           ja daļēji slīpētu un slīpētu rīsu faktiskais imports tikko pagājušajā sešu mēnešu periodā par 15 procentiem pārsniedz sešu mēnešu bāzes importa apjomu attiecīgajā periodā, kas aprēķināts saskaņā ar 4. punktu (t.i., vairāk nekā 182 239 tonnas), EK piemēro tarifu likmi EUR 175/t;

                           b)

                           ja daļēji slīpētu un slīpētu rīsu faktiskais imports tikko pagājušajā sešu mēnešu periodā ir mazāks vai tikpat liels kā sešu mēnešu bāzes importa apjoms attiecīgajā periodā, kas aprēķināts saskaņā ar 4. punktu, palielinot par 15 % (t.i., mazāk nekā 182 239 tonnas ieskaitot), EK piemēro tarifu likmi EUR 145/t.

                     Šā punkta a) un b) apakšpunkta mērķiem daļēji slīpētu un slīpētu rīsu faktiskais imports ir viss HS apakšpozīcijas 1006 30 rīsu imports EK-25, neatkarīgi no produkta izcelsmes.

               6.

               Piemērotās tarifu likmes gada beigu korekcija: 10 dienās pēc tirdzniecības gada beigām EK pārskata un, vajadzības gadījumā, koriģē piemēroto tarifu likmi šādi:

                           a)

                           ja daļēji slīpētu un slīpētu rīsu faktiskais imports tikko pagājušajā tirdzniecības gadā par 15 procentiem pārsniedz gada bāzes importa apjomu attiecīgajā 12 mēnešu periodā, kas aprēķināts saskaņā ar 3. punktu (t.i., vairāk nekā 387 743 tonnas), EK piemēro tarifu likmi EUR 175/t;

                           b)

                           ja daļēji slīpētu un slīpētu rīsu faktiskais imports tikko pagājušajā tirdzniecības gadā ir mazāks vai tikpat liels kā gada bāzes importa apjoms attiecīgajā 12 mēnešu periodā, kas aprēķināts saskaņā ar 3. punktu, palielinot par 15 % (t.i., mazāk nekā 387 743 tonnas, ieskaitot), EK piemēro tarifu likmi EUR 145/t.

                     Šā punkta a) un b) apakšpunkta mērķiem daļēji slīpētu un slīpētu rīsu faktiskais imports ir viss HS apakšpozīcijas 1006 30 rīsu imports EK-25, neatkarīgi no produkta izcelsmes.

               7.

               Tarifu kvota: EK atver jaunu gada tarifu kvotu 13 500 tonnu apjomā daļēji slīpētiem un slīpētiem rīsiem, no kurām 4 313 tonnas piešķir Taizemei. Kvotas iekšējā likme ir nulle.

               8.

               Šķeltie rīsi: HS apakšpozīcijas 1006 40 rīsiem EK piemēro ievedmuitu EUR 65/t.

               9.

               Pašreizējo tarifu kvotas apjomu šķeltajiem rīsiem palielina līdz 100 000 tonnām. Kvotas nodoklis ir vienāds ar 8. punktā minēto nodokli, kas samazināts par 30,77 procentiem.

               10.

               Dati: aprēķinot gada un sešu mēnešu faktiskā importa apjomu saskaņā ar 5. un 6. punktu, izmanto datus par EK rīsu importa licencēm. EK šos datus reizi nedēļā publicē internetā.

               11.

               Pārredzamība: EK nekavējoties publiski paziņo par visām korekcijām piemērotajā tarifu likmē.

               12.

               Apspriedes: pēc jebkuras Puses pieprasījuma Puses 30 dienās no šāda pieprasījuma saņemšanas sāk apspriedes par jautājumiem, uz ko attiecas šis nolīgums.

               13.

               Šo nolīgumu piemēro no 2005. gada 1. septembra.

         Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valsts valdība piekrīt iepriekš izklāstītajam.
   Lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

         Eiropas Kopienas vārdā —

   Bangkokā, 2005. gada 21. decembrī
   Godātais kungs!
   Man ir tas gods apliecināt, ka saņemta Jūsu šodienas vēstule, kuras teksts ir šāds:
   “Pēc sarunām starp Eiropas Kopienu (EK) un Taizemes Karalisti (Taizemi) saskaņā ar GATT 1994 XXVIII pantu par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, kas paredzētas EK CXL grafikā, kurš ir Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību 1994 (GATT 1994) pielikumā, EK piekrīt turpmāk izklāstītajiem secinājumiem.

               1.

               Saistošās nodokļa likmes lobītiem rīsiem (HS apakšpozīcija 1006 20), daļēji slīpētiem rīsiem un slīpētiem rīsiem (HS apakšpozīcija 1006 30) un šķeltajiem rīsiem (HS apakšpozīcija 1006 40) ir, attiecīgi, EUR 65/t, EUR 175/t un EUR 128/t.

               2.

               EK piemēro nodokļa likmi daļēji slīpētiem un slīpētiem rīsiem (HS apakšpozīcija 1006 30) saskaņā ar 3. līdz 6. punktu.

               3.

               Gada bāzes importa apjomu aprēķina kā jebkādas izcelsmes daļēji slīpētu un slīpētu rīsu kopējā importa vidējo tilpumu, ko ieved EK 25 dalībvalstīs 2001./02.–2003./04. tirdzniecības gadā (no 1. septembra līdz 31. augustam), palielinot par 10 % (t.i., 337 168 tonnas).

               4.

               Sešu mēnešu bāzes importa apjoms: katrā tirdzniecības gadā sešu mēnešu bāzes importa apjomu aprēķina kā 47 procentus no gada bāzes importa apjoma, kas aprēķināts 3. punktā (t.i., 158 469 tonnas).

               5.

               Piemērotās tarifu likmes pusgada korekcija: 10 dienās pēc pirmajiem sešiem mēnešiem katrā tirdzniecības gadā EK pārskata un, vajadzības gadījumā, koriģē piemēroto tarifu likmi šādi:

                           a)

                           ja daļēji slīpētu un slīpētu rīsu faktiskais imports tikko pagājušajā sešu mēnešu periodā par 15 procentiem pārsniedz sešu mēnešu bāzes importa apjomu attiecīgajā periodā, kas aprēķināts saskaņā ar 4. punktu (t.i., vairāk nekā 182 239 tonnas), EK piemēro tarifu likmi EUR 175/t;

                           b)

                           ja daļēji slīpētu un slīpētu rīsu faktiskais imports tikko pagājušajā sešu mēnešu periodā ir mazāks vai tikpat liels kā sešu mēnešu bāzes importa apjoms attiecīgajā periodā, kas aprēķināts saskaņā ar 4. punktu, palielinot par 15 % (t.i., mazāk nekā 182 239 tonnas ieskaitot), EK piemēro tarifu likmi EUR 145/t.

                     Šā punkta a) un b) apakšpunkta mērķiem daļēji slīpētu un slīpētu rīsu faktiskais imports ir viss HS apakšpozīcijas 1006 30 rīsu imports EK-25, neatkarīgi no produkta izcelsmes.

               6.

               Piemērotās tarifu likmes gada beigu korekcija: 10 dienās pēc tirdzniecības gada beigām EK pārskata un, vajadzības gadījumā, koriģē piemēroto tarifu likmi šādi:

                           a)

                           ja daļēji slīpētu un slīpētu rīsu faktiskais imports tikko pagājušajā tirdzniecības gadā par 15 procentiem pārsniedz gada bāzes importa apjomu attiecīgajā 12 mēnešu periodā, kas aprēķināts saskaņā ar 3. punktu (t.i., vairāk nekā 387 743 tonnas), EK piemēro tarifu likmi EUR 175/t;

                           b)

                           ja daļēji slīpētu un slīpētu rīsu faktiskais imports tikko pagājušajā tirdzniecības gadā ir mazāks vai tikpat liels kā gada bāzes importa apjoms attiecīgajā 12 mēnešu periodā, kas aprēķināts saskaņā ar 3. punktu, palielinot par 15 % (t.i., mazāk nekā 387 743 tonnas, ieskaitot), EK piemēro tarifu likmi EUR 145/t.

                     Šā punkta a) un b) apakšpunkta mērķiem daļēji slīpētu un slīpētu rīsu faktiskais imports ir viss HS apakšpozīcijas 1006 30 rīsu imports EK-25, neatkarīgi no produkta izcelsmes.

               7.

               Tarifu kvota: EK atver jaunu gada tarifu kvotu 13 500 tonnu apjomā daļēji slīpētiem un slīpētiem rīsiem, no kurām 4 313 tonnas piešķir Taizemei. Kvotas iekšējā likme ir nulle.

               8.

               Šķeltie rīsi: HS apakšpozīcijas 1006 40 rīsiem EK piemēro ievedmuitu EUR 65/t.

               9.

               Pašreizējo tarifu kvotas apjomu šķeltajiem rīsiem palielina līdz 100 000 tonnām. Kvotas nodoklis ir vienāds ar 8. punktā minēto nodokli, kas samazināts par 30,77 procentiem.

               10.

               Dati: aprēķinot gada un sešu mēnešu faktiskā importa apjomu saskaņā ar 5. un 6. punktu, izmanto datus par EK rīsu importa licencēm. EK šos datus reizi nedēļā publicē internetā.

               11.

               Pārredzamība: EK nekavējoties publiski paziņo par visām korekcijām piemērotajā tarifu likmē.

               12.

               Apspriedes: pēc jebkuras Puses pieprasījuma Puses 30 dienās no šāda pieprasījuma saņemšanas sāk apspriedes par jautājumiem, uz ko attiecas šis nolīgums.

               13.

               Šo nolīgumu piemēro no 2005. gada 1. septembra.

         Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valsts valdība piekrīt iepriekš izklāstītajam.”
   Taizemei ir tas gods apstiprināt savu piekrišanu šīs vēstules saturam.
   Lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

         Taizemes Karalistes vārdā —


title: Lēmums Nr. S5 ( 2009. gada 2. oktobris ) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 1. panta va) punktā paredzētā jēdziena pabalsti natūrā interpretāciju, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 17., 19., 20., 22. pantu, 24. panta 1. punktu, 25., 26. pantu, 27. panta 1., 3., 4. un 5. punktu, 28., 34. pantu un 36. panta 1. un 2. punktu izmaksā slimības vai maternitātes gadījumā, un par to summu aprēķināšanu, kas jāatmaksā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 62., 63. un 64. pantu (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)

text:
               24.4.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 106/54

         LĒMUMS Nr. S5
   (2009. gada 2. oktobris)
   par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 883/2004 1. panta va) punktā paredzētā jēdziena “pabalsti natūrā” interpretāciju, kurus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 17., 19., 20., 22. pantu, 24. panta 1. punktu, 25., 26. pantu, 27. panta 1., 3., 4. un 5. punktu, 28., 34. pantu un 36. panta 1. un 2. punktu izmaksā slimības vai maternitātes gadījumā, un par to summu aprēķināšanu, kas jāatmaksā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 987/2009 62., 63. un 64. pantu
   (Dokuments attiecas uz EEZ un uz EK un Šveices nolīgumu)
   2010/C 106/18
   ADMINISTRATĪVĀ KOMISIJA SOCIĀLĀS NODROŠINĀŠANAS SISTĒMU KOORDINĀCIJAI,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1) 72. panta a) punktu, kurā paredzēts, ka Administratīvā komisija nodarbojas ar visiem administratīvajiem jautājumiem vai interpretācijas jautājumiem, kas izriet no Regulas (EK) Nr. 883/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regulas (EK) Nr. 987/2009, ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (2),
   ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 883/2004 35. pantu un 41. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Piemērojot Regulas (EK) Nr. 883/2004 17., 19., 20., 22. pantu, 24. panta 1. punktu, 25., 26. pantu, 27. panta 1., 3., 4. un 5. punktu, 28., 34. pantu un 36. panta 1. un 2. punktu, ir jānosaka visām dalībvalstīm saistoša termina “pabalsti natūrā” precīza nozīme, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 883/2004 1. panta va) punktā.

               (2)

               Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru jēdziens “slimības un maternitātes pabalsti natūrā” ietver tādus pabalstus natūrā, kas paredzēti personām, kam nepieciešama aprūpe.
               Rīkojoties saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 883/2004 71. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   I.   Vispārīgi noteikumi

               1.

               Slimības un maternitātes pabalsti natūrā, kas jāņem vērā, aprēķinot Regulas (EK) Nr. 987/2009 (turpmāk – īstenošanas regula) 62., 63. un 64. pantā minētās atmaksas summas, jāuzskata par pabalstiem natūrā, ko saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemēro iestāde, kura ir piešķīrusi pabalstus ja vien tos var pieprasīt atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 883/2004 (turpmāk – pamatregulas) 17., 19., 20., 22. pantam, 24. panta 1. punktam, 25., 26. pantam, 27. panta 1., 3., 4. un 5. punktam, 28., 34. pantam un 36. panta 1. un 2. punktam.

               2.

               Par pabalstiem natūrā iepriekšminēto pamatregulas pantu izpratnē uzskata arī:

                           a)

                           aprūpes apdrošināšanas pabalstus natūrā, ko piešķir par dažu tādu izdevumu pilnīgu vai daļēju tiešu samaksu, kas ir saistīti ar apdrošinātās personas aprūpes nepieciešamību un paredzēti tieši apdrošinātās personas labumam, piemēram, par kopšanu un aprūpi un palīga pakalpojumiem, kas sniegti mājās vai specializētās iestādēs, par aprūpes aprīkojuma iegādi vai par mājokļa uzlabošanas darbiem; būtībā šā veida pabalsti ir paredzēti kā pielikums veselības apdrošināšanas pabalstiem natūrā, lai uzlabotu aprūpējamo personu veselības stāvokli un dzīves kvalitāti;

                           b)

                           pabalstus natūrā, kas nav saistīti ar aprūpes apdrošināšanu, bet kam ir tādas pašas iezīmes un mērķi kā šā punkta a) apakšpunktā minētajiem pabalstiem, ja vien tos pamatregulas izpratnē var uzskatīt par sociālās nodrošināšanas pabalstiem natūrā un ja saskaņā ar iepriekšminētajiem pamatregulas pantiem tos var piešķirt, kā norādīts šā punkta a) apakšpunktā.
                           Šā punkta a) un b) apakšpunktā minētie pabalsti natūrā jāietver iepriekš 1. punktā minētajos izdevumos.

               3.

               Par pabalstiem natūrā paredzētajām izmaksām iepriekšminēto pamatregulas pantu izpratnē neuzskata:

                           a)

                           ar veselības apdrošināšanas shēmas administrēšanu saistītus izdevumus, piemēram, izmaksas, kas radušās, izskatot un apstrādājot dokumentus saistībā ar atlīdzību, kas pienākas personām, un iestāžu starpā;

                           b)

                           ar pabalstu piešķiršanu saistītus izdevumus, tādus kā ārsta honorāri par medicīnisko izziņu izsniegšanu, kas nepieciešamas, lai novērtētu pabalsta pieprasītāja invaliditātes pakāpi vai darbspēju;

                           c)

                           izdevumus par medicīnas pētniecību un subsīdijas profilaktiskās medicīnas iestādēm, kas paredzētas vispārējiem veselības aizsardzības pasākumiem, kā arī izdevumus par vispārējiem (ar risku nesaistītiem) pasākumiem;

                           d)

                           personu veiktus līdzmaksājumus.

         II.   Īstenošanas regulas 63. pantā paredzēto nemainīgo summu aprēķināšanas noteikumi

               4.

               Saskaņā ar īstenošanas regulas 64. pantu ikmēneša un kopējo nemainīgo summu aprēķinā iekļauj:

                           a)

                           summas, kas uz pamatregulas 17. panta, 24. panta 1. punkta, 25. un 26. panta pamata izmaksātas dzīvesvietas dalībvalsts [apdrošināšanas] shēmā paredzētajos pabalstos natūrā;

                           b)

                           summas, kas uz pamatregulas 20. panta, 27. panta 3. un 5. punkta pamata par plānotu [medicīnisko] aprūpi ārpus dzīvesvietas dalībvalsts izmaksātas pabalstos natūrā;

                           c)

                           izmaksas par piešķirtajiem pabalstiem natūrā, kurus apdrošinātā persona saņēmusi ārpus dzīvesvietas dalībvalsts pagaidu uzturēšanas laikā, ja vien valsts tiesību aktos paredzēts, ka šo pabalstu izmaksas jāsedz; izņēmums ir šā lēmuma II daļas 5. punkta a) apakšpunktā paredzētās izmaksas.

               5.

               Saskaņā ar īstenošanas regulas 64. pantu ikmēneša un kopējo nemainīgo summu aprēķinā neiekļauj:

                           a)

                           to pabalstu summu, kas uz pamatregulas 19. panta 1. punkta un 27. panta 1. punkta pamata piešķirta ārpus dzīvesvietas dalībvalsts pagaidu uzturēšanas laikā;

                           b)

                           to pabalstu summu, kas atmaksāta saskaņā ar pamatregulu vai uz divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu pamata, izņemot atlīdzību par plānotu [veselības] aprūpi.

         III.   Citi noteikumi

               6.

               Atmaksājamo summu aprēķina pamatā, cik vien iespējams, jābūt tās valsts statistikai un pārskatiem, kurā persona uzturas vai dzīvo, un, vēlams, publicētajiem oficiālajiem datiem. Jānorāda izmantotās statistikas informācijas avoti.

               7.

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no Regulas (EK) Nr. 987/2009 spēkā stāšanās dienas.

            Administratīvās komisijas priekšsēdētāja

         Lena MALMBERG

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  OV L 284, 30.10.2009. 1. lpp.


                  18.10.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 350/22

            Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes Lēmums
      (2017. gada 18. jūlijs)
      reģistrēt Eiropas Demokrātisko partiju
      (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
      (2017/C 350/07)
      EIROPAS POLITISKO PARTIJU UN EIROPAS POLITISKO FONDU IESTĀDE,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (1) un jo īpaši tās 9. pantu,
      ņemot vērā pieteikumu, kas saņemts no Eiropas Demokrātiskās partijas,
      tā kā:

                  (1)

                  Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde (“Iestāde”) 2017. gada 31. maijā saņēma no Eiropas Demokrātiskās partijas (“pieteikuma iesniedzējs”) pieteikumu reģistrēt to kā Eiropas politisko partiju saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 8. panta 1. punktu un 2017. gada 23. jūnijā, 2017. gada 5. jūlijā un 2017. gada 11. jūlijā – pieteikumu papildinošus dokumentus.

                  (2)

                  Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis dokumentus, kas apliecina, ka tas atbilst Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 3. pantā paredzētajiem nosacījumiem, deklarāciju minētās regulas pielikumā norādītajā formā un pieteikuma iesniedzēja statūtus, kuros ir noteikumi, kas prasīti minētas regulas 4. pantā.

                  (3)

                  Pieteikumam saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 15. panta 2. punktu ir pievienots arī notāra Dimitri Cleenewerck de Crayencour paziņojums, kurā ir apliecināts, ka pieteikuma iesniedzēja mītne ir Beļģija un ka tā statūti atbilst dalībvalsts tiesību aktu attiecīgajiem noteikumiem.

                  (4)

                  Pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis papildu dokumentus saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES, Euratom) 2015/2401 (2) 1. un 2. pantu.

                  (5)

                  Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 9. pantu Iestāde ir izskatījusi pieteikumu un iesniegtos apliecinošos dokumentus un uzskata, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst minētās regulas 3. pantā paredzētajiem reģistrācijas nosacījumiem un ka statūtos ir noteikumi, kas prasīti minētās regulas 4. pantā,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Eiropas Demokrātiskā partija tiek reģistrēta kā Eiropas politiskā partija.
      Tā iegūst juridiskas personas statusu dienā, kad šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.
      3. pants
      Šis lēmums ir adresēts:

                     European Democratic Party

                     Rue de l’Industrie/Nijverheidsstraat 4

                     1000 Bruxelles/Brussel

                     BELGIQUE/BELGIË

         Briselē, 2017. gada 18. jūlijā

               Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes vārdā –

               direktors

            M. ADAM

         (1)  OV L 317, 4.11.2014., 1. lpp.

         (2)  Komisijas 2015. gada 2. oktobra Deleģētā regula (ES, Euratom) 2015/2401 par Eiropas politisko partiju un fondu reģistra saturu un darbību (OV L 333, 19.12.2015., 50. lpp.).

         PIELIKUMS

            Parti Démocrate européen

               Statuts

            Adoptés le 13 juillet 2004
            Modifiés par le Congrès de Bruxelles, le 11 décembre 2014

               PRÉAMBULE

            Sur la base,

                        —

                        d’un engagement pour une Europe de plus en plus intégrée politiquement, et de la construction d'une Union démocratique, libre et solidaire ;

                        —

                        de la volonté conjointe de construire une vision politique claire pour un futur commun avec pour but ultime la construction d'une Europe politique qui serait également une ‘Europe de solidarité’;

                        —

                        du soutien nécessaire des institutions européennes comme clé pour construire le futur de l'Union européenne ;

                        —

                        du projet pour une Europe en paix et prospère fondée sur les valeurs partagées de paix, de liberté, de démocratie, de solidarité et d'éducation ;

                  nous établissons le Parti Démocrate européen.
            Par cet accord, les partis des pays, des nationalités historiques et des régions de l'Union européenne qui partagent des valeurs communes et les principes indiqués dans ce préambule composent ‘le Parti Démocrate européen (PDE)’.

               STATUTS DU PARTI DÉMOCRATE EUROPÉEN

               TITRE I   DÉNOMINATION, SIÈGE, BUT, DURÉE

               Article 1er : Dénomination

            Une association internationale sans but lucratif est constituée entre les signataires sous la dénomination ‘Parti Démocrate européen’.
            L’association se réserve le droit d’utiliser la dénomination abrégée ‘PDE’ ou ‘EDP’ dans tous les actes, factures, annonces, publications et autres documents émanant de l’association, ces abréviations pouvant être utilisées séparément.
            L’association est régie par les dispositions du titre III de la loi du 27 juin 1921 sur les associations sans but lucratif, les associations internationales sans but lucratif et les fondations.

               Article 2 : Siège social

            Le siège social de l’association est fixé à Bruxelles, rue de l’Industrie, 4, dans l’arrondissement judiciaire de Bruxelles.
            Le Conseil est habilité à modifier l’adresse du siège social.

               Article 3 : Langues officielles

            Les langues des partis membres du Parti démocrate européen sont langues officielles. Les langues de travail du Parti Démocrate européen sont le français, l'italien, l'anglais et l’allemand. Les documents officiels sont traduits dans les langues de travail.

               Article 4 : But

            Sans but lucratif, le Parti Démocrate européen a pour but exclusif :

                        —

                        d’assurer une collaboration étroite et permanente entre ses membres dans le but d’atteindre leurs objectifs ;

                        —

                        promouvoir et organiser des initiatives au niveau européen avec l’implication de ses membres ;

                        —

                        soutenir et coordonner les actions des partis membres lors des élections au Parlement européen ;

                        —

                        développer des relations de travail étroites entre et au sein des partis membres, leurs groupes parlementaires, européen, nationaux et régionaux, les groupes dans les autres assemblées parlementaires et les partis qui ont la même plateforme politique en dehors de l'Union européenne ;

                        —

                        poursuivre ses actions dans le but de l'unification fédérale et l'intégration de l'Europe ;

                        —

                        soutenir pleinement la représentation des intérêts régionaux et locaux et l'application adéquate du principe de subsidiarité y compris dans le cadre de chaque Etat membre.

                  Le Parti Démocrate européen mène des actions et conduit toutes les activités, à la fois en Belgique et à l'étranger, qui augmente ou font la promotion, directement ou indirectement, de ses buts et objectifs.
            Le PDE cherche une position commune entre ses membres sur tous les sujets importants concernant l’Union européenne. En outre, il informe l’opinion publique et l’implique dans la création d'une Europe unie.
            À travers leurs actions régionales et nationales, les partis membres soutiennent les positions défendues par le PDE dans le cadre de l'Union européenne. Dans le contexte des actions nationales et régionales, les partis membres peuvent conserver leur nom, leur identité et leur autonomie.
            En vue de la réalisation de son but, l’association peut, à titre gratuit ou à titre onéreux, recevoir, céder, en pleine propriété ou autrement, tous immeubles.
            Elle peut accomplir tous les actes se rapportant directement ou indirectement à son but et notamment :

                        —

                        poser tous les actes de gestion de son patrimoine en conformité avec son but ;

                        —

                        prêter son concours et s’intéresser à toute activité en conformité avec son but.

               Article 5 : Relation avec le(s) groupe(s) au Parlement européen.

            Le Parti Démocrate européen peut former une alliance avec d'autres partis européens afin de constituer un (ou des) groupe(s) efficace(s) pour promouvoir ses valeurs au sein du Parlement européen et dans les autres institutions ou organes européens.
            À cet égard,
            tous les députés représentants des partis membres, ou membre(s) seul(s) doivent siéger au sein du (des) groupe(s) défini(s) par les instances compétentes ;
            les chefs de délégations des différents partis membres nouent des relations étroites, ont des réunions régulières afin de décider les positions communes et d’assurer la cohérence des positions du PDE au sein du (des) groupe(s) parlementaire(s).

               Article 6 : Durée

            L’association est constituée pour une durée indéterminée.

               TITRE II   AFFILIATION

               Article 7 : Membres

            Le nombre de membres est illimité, mais ne peut être inférieur à trois.
            Sont membres fondateurs de l’association : les comparants au présent acte agissant ès qualité.
            Sont membres de l’association : les membres qui seront admis par le Conseil.
            Les membres de l’association sont divisés en six catégories : les partis membres, les membres individuels, les membres affiliés, les membres observateurs, les personnes physiques et les associations.

                        1.

                        Les partis membres sont des partis nationaux et/ou régionaux établis dans les Etats membres, les nationalités historiques et les régions de l’Union européenne, qui ont signé les statuts et partagent les buts et les objectifs du PDE. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts.

                        2.

                        Les membres individuels sont des membres des institutions et organes européens prévus par les traités, des Parlements nationaux, des assemblées régionales et locales. Ils sont soit membres fondateurs ou membres admis au parti après son établissement, en accord avec les règles posées par ces statuts.

                        3.

                        Le statut de membre affilié peut être donné aux partis européens des pays non membres de l'Union européenne, mais qui partagent les objectifs du PDE ainsi que le manifeste.

                        4.

                        Le statut de membre observateur peut être donné aux partis des Etats non membres de l'Union européenne qui partagent les objectifs du PDE, ainsi que le manifeste.

                        5.

                        Les personnes physiques adhérentes des partis membres sont membres de droit. Les personnes physiques non adhérentes d’un parti membre et ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil dès lors qu’elles ne sont pas adhérentes d’un parti politique national, régional ou local membre d’un autre parti ou groupe au Parlement européen.

                        6.

                        Les associations sans but lucratif ayant acquitté une cotisation dont le montant est fixé par la Présidence sont membres après admission par le Conseil.
                        Les parlementaires européens adhérents au PDE qui ne sont pas affiliés à un parti national membre du PDE peuvent se constituer en association sans but lucratif sous le régime juridique d’un Etat membre de l’Union européenne, pour adhérer conformément à ce qui est disposé par l’art. 8.
                        Les membres s’engagent à ne poser aucun acte contraire au but social de l’association ou à ne porter aucun préjudice à cette dernière de quelque façon que ce soit.

               Article 8 : Admission

            Les partis, les personnes et les associations constituées conformément à l’article 7 souhaitant rejoindre le PDE et qui remplissent les conditions énoncées dans ces statuts doivent faire acte de candidature auprès de la Présidence.
            La Présidence rédige un rapport sur l'admissibilité du parti, de la personne ou de l’association et fait des recommandations au Conseil, qui statue sur l'admission à la majorité des deux tiers.

               Article 9 : Décès, démission, exclusion

            Le décès du membre, s’il s’agit d’une personne physique, ou sa dissolution, s’il s’agit d’une personne morale, entraîne de plein droit la perte de la qualité de membre.
            Le statut de membre prend également fin en cas de démission écrite présentée au Conseil. Le statut de membre prend fin aussi si le Conseil décide d’exclure un membre à la majorité des deux tiers des votes, sur les recommandations de la Présidence.
            Les membres peuvent être exclus du parti pour une des raisons suivantes :

                        —

                        lorsqu'ils manquent au respect des statuts du PDE ou au règlement intérieur ;

                        —

                        lorsqu'ils manquent au respect des décisions prises par une instance du PDE, en accord avec ces statuts ;

                        —

                        lorsqu'ils ne respectent plus les conditions d'éligibilité ;

                        —

                        lorsqu'ils agissent d'une manière qui agit au détriment des intérêts et des valeurs du Parti Démocrate européen.

                  La personne physique ou morale qui a perdu la qualité de membre, ainsi que les héritiers ou ayant droit du membre décédé, s’il s’agit d’une personne physique, ou du membre dissout, s’il s’agit d’une personne morale, n’ont aucun droit sur le fonds social.
            Ils ne peuvent réclamer ou requérir, ni relevé, ni reddition de compte, ni apposition de scellés, ni inventaires.

               Article 10 : Cotisation

            Une cotisation est demandée aux membres. Son montant est arrêté par la Présidence.

               Article 11 : L’Institut des Démocrates européens

            L’Institut des Démocrates européens (IED) est la fondation politique au niveau européen affiliée au PDE. Dans le respect des buts et des valeurs fondamentales défendus par l’Union européenne, il soutient et complète les objectifs du PDE. L’IED a une personnalité juridique distincte du PDE.

               Article 12 : Les Jeunes Démocrates européens

            Les Jeunes Démocrates européens (JDE) sont l’organisation jeune officiellement reconnue par le PDE. Ils collaborent étroitement à la réalisation des buts politiques du PDE. Les JDE désignent leurs organes de façon autonome, conformément à leurs statuts.

               TITRE III   ORGANES

               Article 13

            Les organes du Parti démocrate européen sont :

                        —

                        le Conseil ;

                        —

                        la Présidence.

                  I.   LE CONSEIL ou assemblée générale

               Article 14 : Composition

            Le Conseil comprend les membres suivants :

                        —

                        les délégués des partis membres ;

                        —

                        les membres individuels ;

                        —

                        les délégués des membres affiliés ;

                        —

                        les délégués des membres observateurs ;

                        —

                        les membres de la Présidence.

                  La répartition des délégués est déterminée par la Présidence dans le souci de la juste représentativité des membres du PDE.

               Article 15 : Attributions

            Le Conseil a les pouvoirs les plus étendus en vue de réaliser le but de l’association.
            Par ailleurs, le Conseil a les pouvoirs qui lui sont spécialement attribués par les présents statuts. Il :

                        —

                        est responsable de la cohérence globale de l’action politique pour mettre en œuvre le programme politique du PDE ;

                        —

                        nomme et révoque les membres de la Présidence ;

                        —

                        décide des règles d'adhésion et du statut d'observateur ;

                        —

                        approuve les adhésions et les exclusions, sur le rapport de la Présidence ;

                        —

                        adopte et amende le règlement intérieur, sur proposition du (des) Président(s) ;

                        —

                        approuve le budget et les comptes annuels ;

                        —

                        approuve les modifications statutaires et peut prononcer la dissolution volontaire de l’association.

               Article 16 : Convocation et tenue des réunions

            Le Conseil est convoqué par la Présidence au moins deux fois par an et chaque fois que l’intérêt de l’association l’exige.
            Une session extraordinaire du Conseil peut être convoquée à la requête de la majorité simple des partis membres du PDE.
            Les délégués des partis membres et affiliés et les membres individuels disposent d'un vote chacun. Les décisions et les délibérations du Conseil sont valides lorsque au moins un tiers de ses membres sont présents.
            Les décisions sont prises à la majorité simple des délégués présents et participant au vote, à moins que cela soit spécifié différemment dans les statuts.
            Lorsque moins d'un tiers des délégués sont présents, le Conseil peut, à la majorité simple des membres présents, convoquer une deuxième réunion qui doit se tenir au moins deux semaine plus tard. Le quorum n'est pas requis pour les décisions adoptées à une deuxième réunion de ce type.
            Un membre du Conseil peut se faire représenter par un autre membre du Conseil qui ne peut être porteur de plus d’une procuration à la fois.
            Les résolutions sont consignées dans un registre signé par le Président du Conseil et un autre de ses membres et est conservé au siège social de l’association.

               Article 17 : La Convention

            Avant les élections européennes, le Conseil se réunit en Convention. Celle-ci fixe les principales orientations et le programme politique du PDE.
            Elle adopte le manifeste électoral et désigne le candidat à la présidence de la Commission européenne.
            II.   LA PRESIDENCE

               Article 18 : Composition

            La Présidence est constituée de :

                        —

                        le(s) Président(s) ;

                        —

                        le(s) Président(s) d’honneur ;

                        —

                        le(s) Vice(s)-Président(s) ;

                        —

                        un représentant par délégation nationale représentée par au moins un membre au Parlement européen ;

                        —

                        le(s) secrétaire(s) général(aux) ;

                        —

                        Les secrétaires généraux adjoints ;

                        —

                        le Trésorier ;

                        —

                        le Délégué général ;

                        —

                        deux représentants des organes européens choisis par le Conseil.

                  Les membres de la Présidence sont élus par le Conseil pour une durée de deux ans, leur mandat est renouvelable.

               Article 19 : Attributions

            L’association est administrée par la Présidence qui se réunit autant de fois que l’intérêt de l’association l’exige. Elle a les pouvoirs les plus étendus pour l’administration et la gestion de l’association.
            Elle peut prendre des décisions et agir dans toutes les matières qui sont nécessaires ou utiles à la réalisation du but de l’association, à l’exclusion des pouvoirs qui relèvent de la compétence exclusive du Conseil.
            Elle peut notamment sans que cette énumération soit limitative :

                        —

                        prendre toutes les mesures nécessaires à la mise en œuvre du programme politique du PDE ;

                        —

                        décider de toutes opérations afférentes à l’objet social ;

                        —

                        faire et passer tout contrats, transiger, compromettre, acquérir, échanger, vendre tous biens meubles et immeubles, hypothéquer, emprunter, conclure des baux de longue durée, accepter tous legs, subsides, donations et transferts, renoncer à tous droits réels ou autres ;

                        —

                        recevoir et retirer toutes sommes et valeurs consignées ou non, ouvrir tous comptes auprès des organismes financiers, effectuer sur lesdits comptes toutes opérations et notamment tout retrait de fonds par chèque, ordre de virement ou de transfert ou tout autre mandat de paiement, prendre en location tout coffre de banque, payer toutes sommes dues par l’association.

                  La Présidence représente l’association dans tous les actes judiciaires et extrajudiciaires. Représentée par le(s) Président(s), elle agit comme demandeur ou défendeur dans toutes les actions judiciaires et décide d’user ou non des voies de recours.
            Pour les actes qui engagent l’association, autres que ceux de gestion journalière, la Présidence est représentée, à moins d’une délégation spéciale, par le(s) Président(s), le(s)quel(s) n’aura(ont) pas à justifier de ses (leurs) pouvoirs à l’égard des tiers.
            Le(s) Président(s) aura(ont) la faculté de délégation spéciale.
            Les membres de la Présidence peuvent être révoqués à tout moment par le Conseil à la majorité des deux-tiers des membres présents ou représentés. En cas de révocation, démission ou décès de l’un d’entre eux, le Conseil devra être convoqué, s’il y a lieu, pour désigner un nouveau membre de la Présidence parmi les candidats proposés par le ou les parti(s) membre(s) ou par le ou les parti(s) affilié(s), dont l’ancien membre est issu.

               Article 20 : Le Président

            Il pourra être nommé un ou plusieurs Présidents. Son (leur) mandat dure deux ans, il est renouvelable.
            Sans préjudice des dispositions de l’article 19 des statuts, le(s) Président(s) :

                        —

                        représente(nt) le parti, aussi bien à l'intérieur qu'à l'extérieur ;

                        —

                        préside(nt) le Conseil, et la Présidence. Dans l'éventualité d'autres engagements, le(s) Président(s) délègue(nt) cette charge à l'un de ses vice-présidents ;

                        —

                        peut (peuvent) créer tout poste nécessaire au bon fonctionnement de l’association, et déléguer ses (leurs) pouvoirs dans le cadre de sa (leur) mission sans que cette délégation ne puisse être générale.

               Article 21 : Le Secrétaire général

            Il pourra être nommé un ou plusieurs secrétaire(s)-général(aux), il(s) agira(ont) sur instructions du (des) Président(s). Le mandat du/des Secrétaire(s) général(aux) est de deux ans, renouvelable.
            Il(s) supervise(nt) les activités quotidiennes, et met(tent) en œuvre les décisions prises par les organes du parti.
            Le(s) Secrétaire général(aux) :

                        —

                        rédige(nt) l'ordre du jour des réunions des organes du parti arrêté par le(s) Président(s) ;

                        —

                        supervise(nt) les réunions, leur préparation et la rédaction des comptes rendus ;

                        —

                        rédige(nt), au début de chaque année, un rapport d'activités. Il(s) prépare(nt) le programme de l'année qui s'ouvre ;

                        —

                        signe(nt) la correspondance quotidienne ;

                        —

                        peut(peuvent) nommer, révoquer, destituer tous agents et employés de l’association sur proposition de la Présidence.

                  La Présidence peut proposer au Conseil de nommer d’autres membres du PDE ou tiers au poste de Secrétaire général adjoint.

               Article 22 : Le Délégué général

            Un Délégué général peut être nommé par le Conseil sur proposition de la Présidence.
            Il assiste le Secrétaire général dans la réalisation des objectifs programmatiques du PDE, en coordonnant les groupes de travail ou commissions thématiques et la rédaction du programme et du manifeste politiques.

               Article 23 : Le Trésorier

            Il est chargé de la gestion journalière de l’association dans le respect des normes communautaires et nationales en matière de financement des partis.
            Par gestion journalière, il faut entendre les affaires courantes et notamment :

                        —

                        faire signer, au nom de l’association, tous contrats autres que ceux comportant aliénation immobilière ou constitutions de droits réels immobiliers et ceux relatifs aux emprunts ;

                        —

                        toucher et recevoir de la Banque Nationale, du Trésor belge, de toutes caisses publiques et de toutes administrations, sociétés ou personnes quelconques, toutes sommes ou valeurs qui pourront être dues à l’association en principal, intérêts et accessoires, pour quelque cause que se soit, retirer toutes sommes ou valeurs consignées, de toute sommes ou valeurs reçues, donner bonne et valable quittance et décharge au nom de l’association, payer en principal, intérêts et accessoires, toutes sommes que l’association pourrait devoir ;

                        —

                        faire ouvrir au nom de l’association tous comptes en banque ou au service de chèques postaux ;

                        —

                        signer, négocier, endosser tous effets de paiement, mandats, chèques, traites, billets à ordre, bons de virement et autres documents nécessaires, accepter, avaliser toutes traites, proroger le délai des traites ou effets de paiement échus, faire établir et accepter toute compensation, accepter et consentir toutes subrogations ;

                        —

                        retirer au nom de l’association, de la poste, de la douane, de toutes messageries et chemins de fer ou recevoir à domicile les lettres, caisses, paquets, colis, recommandés ou non et ceux renfermant des valeurs déclarées, se faire remettre tous dépôts, présenter les connaissements, lettres de voiture et autres documents nécessaires, signer toutes pièces et décharges ;

                        —

                        dresser tous inventaires des biens et valeurs quelconques pouvant appartenir à l’association ;

                        —

                        fixer les traitements, remises, salaires, gratifications de tout agent et employé de l'association, ainsi que de toutes autres conditions de leur admission et de leur départ ;

                        —

                        dans le cadre desdites fonctions, représenter l’association devant toutes administrations publiques ou privées ;

                        —

                        substituer un ou plusieurs mandataires dans telle parties de ses pouvoirs qu’il détermine et pour la durée qu’il fixe. Le Trésorier est en outre habilité à lier l’association par sa signature dans des affaires relatives à la gestion journalière.

                  L’exercice comptable se clôt annuellement le trente et un décembre.
            Le Trésorier prépare le budget, rédige le rapport annuel couvrant toutes les activités significatives, les dépenses et les recettes de l’association ; il établit également les comptes annuels de l’exercice social écoulé.
            Le(s) Président(s) propose(nt) le budget à la fin de chaque année.
            La Présidence peut proposer au Conseil de mettre en place un comité financier, chargé d'assister le Trésorier dans sa tâche.

               TITRE IV   CONTROLE DE L’ASSOCIATION

               Article 24 : Contrôle financier

            Si cela est requis par la loi, le contrôle de la situation financière de l’association, des comptes annuels et de la régularité des informations que doivent contenir les comptes annuels est confié à un ou plusieurs commissaires.
            Les commissaires sont nommés par le Conseil parmi les membres, personnes physiques ou personnes morales, de l’Institut des réviseurs d’entreprises. Les commissaires sont désignés pour une période de trois ans renouvelable. Leur rémunération est déterminée à l’occasion de leur désignation et pour la durée entière de leur mandat.

               Article 25 : Conflit d’intérêts

            Si un administrateur a, directement ou indirectement, un intérêt opposé de nature patrimoniale ou non à une décision ou à une opération relevant du conseil d'administration, il doit le communiquer aux autres administrateurs avant la délibération au conseil d'administration.
            L’administrateur ayant un intérêt opposé se retire de la réunion et ne prend pas part à la délibération et au vote relatif à la décision ou opération en question.

               TITRE V   DISSOLUTION ET LIQUIDATION

               Article 26

            L’association peut être dissoute volontairement, à la majorité de quatre cinquièmes, par une décision du Conseil conformément à ce que prévoit la loi ou par une décision judiciaire.

               Article 27

            En cas de dissolution volontaire, un ou plusieurs liquidateurs sont nommés par l’assemblée générale qui fixe leurs pouvoirs et émoluments et le mode de liquidation des dettes et de réalisation de biens.

               Article 28

            En cas de dissolution volontaire ou judiciaire, à quelque moment et pour quelque cause que ce soit, l’actif social restant net, et après acquittement des dettes et apurement des charges, sera affecté à une œuvre de but et d’objet analogue à ceux de la présente association, qui sera déterminée par le Conseil à l’unanimité des membres présents. A défaut de cette unanime décision de l’assemblée générale à cet égard dans les trois mois de la dissolution, ladite affectation se fera autant que possible, dans les limites de but et d’objet ci-dessus indiqués.

               TITRE VI   DISPOSITION GENERALE

               Article 29

            Pour tout ce qui n’est pas prévu aux présents statuts, il est référé au règlement intérieur ou à la loi.

               TITRE VII   DISPOSITIONS TRANSITOIRES ET FINALES

               Article 30

            L’exercice social commence le premier janvier pour se terminer le trente et un décembre de chaque année.
            Exceptionnellement le premier exercice social commence ce jour pour se terminer le trente et un décembre deux mil quatre.

               Article 31

            Il reviendra aux Présidents, après avoir entendu les représentants légaux des partis membres, d’arrêter la représentativité relative, au plan financier, des différents partis membres.

               DONT ACTE

            Fait et passé à Bruxelles, date que dessus,
            Et lecture intégrale et commenté faite les comparants ont signé avec nous Notaire.
            Annexes :

                        —

                        Liste des membres

                        —

                        Logo

            Annexe 1
            Liste des membres au 31 mai 2017

               1/ Partis membres

                           Allemagne

                                    —

                                    Freie Wähler (FW)

                           Chypre

                                    —

                                    Symmaxia Politon (SP)

                           Croatie

                                    —

                                    Narodne stranke – Reformisti (NS)

                           France

                                    —

                                    Mouvement Démocrate (MoDem)

                           Grèce

                                    —

                                    Enosi Kentroon (EK)

                           Italie

                                    —

                                    PDE Italia

                           Pays basque

                                    —

                                    Euzko Alderdi Jeltzalea (EAJ-PNV)

                           Canaries

                                    —

                                    Coalicíon Canaria (CC)

                           Pologne

                                    —

                                    Stronnictwo Demokratyczne (SD)

                           Portugal

                                    —

                                    Partido Democratico Republicano (PDR)

                           Slovaquie

                                    —

                                    Europska Demokraticka Strana (EDS)

               2/ Membres individuels

                           Belgique

                                    —

                                    Gérard Deprez, député européen

                           France

                                    —

                                    Jean-Marie Cavada, député européen

                           Irlande

                                    —

                                    Marian Harkin, députée européenne

                           Slovaquie

                                    —

                                    Alena Bašistová, députée nationale

                           Slovénie

                                    —

                                    Ivo Vajgl, député européen

               3/ Membre affilié

                           Saint-Marin

                                    —

                                    Repubblica Futura (RF)

               4/ Association

                           Roumanie

                                    —

                                    Asociația Italienilor Din România (ROASIT)

               Liste nominative des élus
                (*1)

                           Allemagne

                                    —

                                    Ulrike Müller, députée européenne, élue du parti Freie Wähler.

                           Belgique

                                    —

                                    Gérard Deprez, député européen, membre individuel.

                           Chypre

                                    —

                                    Yiorgos Lillikas, député national (Nicosia District), président du parti Citizens' Alliance.

                                    —

                                    Pavlos Mylonas, député national (Limassol District), élu du parti Citizens' Alliance.

                                    —

                                    Anna Theologou, députée nationale (Ammohostos-Famagusta District), élu du parti Citizens' Alliance.

                           Croatie

                                    —

                                    Darinko Dumbovic, député national, élu du parti NS – Reformisti.

                           Espagne / Pays basque

                                    —

                                    Izaskun Bilbao Barandica, députée européenne, élue du parti Partido Nacionalista Vasco.

                           France

                                    —

                                    Jean-Marie Cavada, député européen, membre individuel.

                                    —

                                    Nathalie Griesbeck, députée européenne, élue du parti Mouvement Démocrate.

                                    —

                                    Robert Rochefort, député européen, élu du parti Mouvement Démocrate.

                           Grèce

                                    —

                                    Vasilis Leventis, député national, président du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Ioannis Saridis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Theodora Megaloikonomou, députée nationale, élue du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Anastasios Megalomystakas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Aristidis Fokas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Dimitrios Kavadellas, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Georgios Katsiantonis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                                    —

                                    Marios Georgiadis, député national, élu du parti Enosi Kentroon.

                           Irlande

                                    —

                                    Marian Harkin, députée européenne, membre individuelle.

                           Italie

                                    —

                                    Franco Bruno, député national, élu du parti PDE Italia.

                                    —

                                    Giovanni Palladino, député national, élu du parti parti PDE Italia.

                                    —

                                    Pino Pisicchio, député national, élu du parti parti PDE Italia.

                                    —

                                    Gianluca Susta, sénateur national, élu du parti parti PDE Italia.

                           Portugal

                                    —

                                    António Marinho e Pinto, député européen, président du parti Partido Democrático Republicano.

                           Roumanie

                                    —

                                    Andi Grosaru, député national, élu du parti ROASIT.

                           Slovaquie

                                    —

                                    Alena Bašistová, députée nationale, membre individuelle

                           Slovénie

                                    —

                                    Ivo Vajgl, député européen, membre individuel.

            Annexe 2
            Logo

            (*1)  La liste inclut seulement les élus appartenant au niveau supérieur de représentativité (MEP > MP > MRP).


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/451 ( 2015. gada 6. marts ) par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām ( Cites )

text:
               19.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 75/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/451
   (2015. gada 6. marts)
   par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (Cites)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (Cites) (“Konvencija”), kurai pievienojušās 178 valstis, tostarp visas dalībvalstis, ir būtisks starptautisks vides instruments, kura mērķis ir aizsargāt apdraudētās dzīvnieku un augu sugas, kontrolējot starptautisko tirdzniecību ar minēto sugu īpatņiem.

               (2)

               Ar Konvencijas Gaborones grozījumu, kuru īpašā Līgumslēdzēju pušu konferencē pieņēma 1983. gadā Gaboronē (Botsvānā), ir mainīts Konvencijas XXI pants, lai Konvencijai, kurai agrāk pievienoties varēja tikai valstis, varētu pievienoties suverēnu valstu izveidotas reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas, kuru kompetencē ir starptautisko nolīgumu apspriešana, noslēgšana un ieviešana jautājumos, kurus tām nodevušas to dalībvalstis un uz kuriem attiecas šī Konvencija. Konvencijas Gaborones grozījums stājās spēkā 2013. gada 29. novembrī.

               (3)

               Konvencija aptver galvenokārt vides aizsardzības jautājumus. Konvencijas noteikumi visās dalībvalstīs vienveidīgi īstenoti jau kopš 1984. gada 1. janvāra. Turklāt Savienības noteikumi ir pieņemti Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 (2) un Komisijas Regulas (EK) Nr. 865/2006 (3) veidā.

               (4)

               Savienības pievienošanās Konvencijai ļaus tai iesaistīties Konvencijas darbā, un Konvencijas īstenošana un piemērošana kļūs juridiski saistoša Savienībai jautājumos, kuri ir tās kompetencē. Ar to Savienība uzņemsies oficiālus pienākumus un būs atbildīga citām Līgumslēdzējām pusēm par Konvencijas īstenošanu.

               (5)

               Savienības pievienošanās Konvencijai neietekmēs veidu, kādā Savienība un tās dalībvalstis vienojas par nostājām, kas jāieņem Cites Līgumslēdzēju pušu konferencē, tām noteiktajās kompetences jomās saskaņā ar Līgumiem.

               (6)

               Nostājas, kas Savienībai un tās dalībvalstīm jāieņem Cites Līgumslēdzēju pušu konferencē, tiks paustas atbilstoši attiecīgajai praksei daudzpusējo vides nolīgumu jomā tām noteiktajās kompetences jomās saskaņā ar Līgumiem.

               (7)

               Tāpēc Eiropas Savienībai būtu jāpievienojas Konvencijai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Eiropas Savienības pievienošanās Konvencijai par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (Cites).
   Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu, kas ir tiesīga Savienības vārdā deponēt Konvencijas XXI panta 1. punktā paredzēto pievienošanās instrumentu, izsakot Savienības piekrišanu uzņemties šīs Konvencijas saistības. Pievienošanās instrumenta deponēšanas laikā norīkotā persona deponē šā lēmuma pielikumā iekļauto deklarāciju saskaņā ar Konvencijas XXI panta 3. punktu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā (4).

      Briselē, 2015. gada 6. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. GERHARDS

      (1)  2014. gada 16. decembra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 338/97 (1996. gada 9. decembris) par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.).

      (3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 865/2006 (2006. gada 4. maijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību, ieviešanu (OV L 166, 19.6.2006., 1. lpp.).

      (4)  Konvencijas spēkā stāšanās dienu, kas ir saistoša Savienībai, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē Padomes Ģenerālsekretariāts.

      PIELIKUMS

         EIROPAS SAVIENĪBAS DEKLARĀCIJA SASKAŅĀ AR KONVENCIJAS PAR STARPTAUTISKO TIRDZNIECĪBU AR APDRAUDĒTAJĀM SAVVAĻAS DZĪVNIEKU UN AUGU SUGĀM XXI PANTU (3. PUNKTS)

      Eiropas Savienība paziņo, ka saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu tā ir tiesīga slēgt starptautiskus nolīgumus un veikt no tiem izrietošos pienākumus, kas palīdz sasniegt šādus mērķus:

                  —

                  saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti,

                  —

                  aizsargāt cilvēku veselību,

                  —

                  apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus,

                  —

                  sekmēt starptautiska mēroga pasākumus, lai risinātu reģionālas vai pasaules vides problēmas, tostarp klimata pārmaiņu problēmas.

            Eiropas Savienība paziņo, ka tā jau ir pieņēmusi juridiskos instrumentus, kas ir saistoši tās dalībvalstīm un aptver jautājumus, ko reglamentē šī Konvencija, tostarp, bet ne tikai, Regulu (EK) Nr. 338/97 un tās īstenošanas Regulu (EK) Nr. 865/2006.
      Turklāt Eiropas Savienība paziņo, ka tā ir atbildīga par to pienākumu izpildi, kuri izriet no Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām un uz kuriem attiecas Eiropas Savienības spēkā esošie tiesību akti.
      Eiropas Savienības kompetences īstenošana pēc savas būtības nepārtraukti attīstās.


title: 2005/391/EK: Lēmums, ko valstu vai valdību vadītāju līmenī, savstarpēji vienojoties, pieņēmušas to dalībvalstu valdības, kuru naudas vienība ir euro (2005. gada 20. maijs), par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu

text:
               24.5.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 130/16

      LĒMUMS, KO VALSTU VAI VALDĪBU VADĪTĀJU LĪMENĪ, SAVSTARPĒJI VIENOJOTIES, PIEŅĒMUŠAS TO DALĪBVALSTU VALDĪBAS, KURU NAUDAS VIENĪBA IR EURO

   (2005. gada 20. maijs),
   par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu
   (2005/391/EK)
   EIROPAS KOPIENAS DALĪBVALSTU, KURU NAUDAS VIENĪBA IR EURO, VALSTU VAI VALDĪBU VADĪTĀJI,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 112. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 122. panta 4. punktu, kā arī 11.2. un 43.3. pantu Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem,
   ņemot vērā Padomes ieteikumu (1),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Padomes atzinumu (3),
   IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Lorenzo BINI SMAGHI kungu ieceļ par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli uz astoņiem gadiem, skaitot no 2005. gada 1. jūnija.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 20. maijā

            Priekšsēdētājs

         J. ASSELBORN

      (1)  OV L 68, 15.3.2005., 40. lpp.

      (2)  Atzinums pieņemts 2005. gada 11. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (3)  OV C 75, 24.3.2005., 14. lpp.


title: 2007/882/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 20. decembris ), ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par valstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Central Bank of Cyprus ārējiem revidentiem

text:
               29.12.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/19

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 20. decembris),
   ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par valstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Central Bank of Cyprus ārējiem revidentiem
   (2007/882/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem un jo īpaši tā 27.1. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu ECB/2007/12 (2007. gada 15. novembris) Eiropas Savienības Padomei par Central Bank of Cyprus ārējo revidentu (1),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

               (2)

               Ņemot vērā 1. pantu Padomes Lēmumā 2007/503/EK (2007. gada 10. jūlijs) saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Kiprā 2008. gada 1. janvārī (2), Kipra ir izpildījusi euro ieviešanai paredzētos nosacījumus, un 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantā minētais Kipras izņēmuma statuss būtu jāatceļ no 2008. gada 1. janvāra.

               (3)

               Ņemot vērā 60. iedaļas 1. punkta a) apakšpunktu 2007. gada Likumā Nr. 34(I), ar ko groza 2002. un 2003. gada likumus par Central Bank of Cyprus un kas stājas spēkā 2008. gada 1. janvārī, Central Bank of Cyprus gada finanšu pārskatus revidē saskaņā ar ECBS statūtu 27. pantu.

               (4)

               Pēc Kipras izņēmuma statusa atcelšanas ECB Padome ieteica Padomei apstiprināt PricewaterhouseCoopers Limited par Central Bank of Cyprus ārējiem revidentiem no 2008. līdz 2012. finanšu gadam.

               (5)

               Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un atbilstīgi grozīt Padomes Lēmumu 1999/70/EK (3),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 1999/70/EEK 1. pantam pievieno šādu punktu:

      “14.   Ar šo par Central Bank of Cyprus ārējiem revidentiem no 2008. līdz 2012. finanšu gadam apstiprina PricewaterhouseCoopers Limited.”

   2. pants
   Šo lēmumu paziņo ECB.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 20. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F. NUNES CORREIA

      (1)  OV C 277, 20.11.2007., 1. lpp.

      (2)  OV L 186, 18.7.2007., 29. lpp.

      (3)  OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/145/EK (OV L 64, 2.3.2007., 35. lpp.).


title: 2011/759/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 25. oktobris ) par Eiropas Zāļu aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu

text:
               26.11.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 313/33

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 25. oktobris)
   par Eiropas Zāļu aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu
   (2011/759/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 10. maija lēmumu (2), ar kuru ir atlikts lēmums par 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektora atbildes,
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (4), ar ko izveido Eiropas Zāļu aģentūru, un jo īpaši tās 68. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Aģentūras valdes priekšsēdētāja 2011. gada 17. jūnija vēstuli Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājam (EMA/441533/2011),
   ņemot vērā Aģentūras atbildes uz Parlamenta 2011. gada 10. maija rezolūciju (6), kas pievienota iepriekš minētajam Parlamenta lēmumam par 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu,
   ņemot vērā Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) 2009., 2008. un 2007. gada ziņojumus par Aģentūrā veiktajām iekšējām revīzijām,
   ņemot vērā galīgo pārbaudes ziņojumu par pasākumiem, kuri Aģentūrā veikti pēc IRD 2009., 2008. un 2006. gadā izdarītajām revīzijām,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu (A7-0329/2011),

               1.

               apstiprina Eiropas Zāļu aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 28. lpp.

      (2)  OV L 250, 27.9.2011., 173. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 250, 27.9.2011., 174. lpp.