title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/135 (2019. gada 28. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2011/72/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā

text:
                  29.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 25/23

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/135
         (2019. gada 28. janvāris),
         ar ko groza Lēmumu 2011/72/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2011. gada 31. janvārī pieņēma Lēmumu 2011/72/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā.

                     (2)

                     Pamatojoties uz Lēmuma 2011/72/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2020. gada 31. janvārim un būtu jāsvītro ieraksts attiecībā uz vienu personu.

                     (3)

                     Tāpēc Lēmums 2011/72/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu 2011/72/KĀDP groza šādi:

                        1)

                        lēmuma 5. pantu aizstāj ar šādu:

                           “5. pants
                           Šo lēmumu piemēro līdz 2020. gada 31. janvārim. To pastāvīgi pārskata. Lēmumu vajadzības gadījumā var atjaunināt vai grozīt, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.”;

                        2)

                        pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 28. janvārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               P. DAEA

            (1)  Padomes Lēmums 2011/72/KĀDP (2011. gada 31. janvāris) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā (OV L 28, 2.2.2011., 62. lpp.).

            PIELIKUMS
            Lēmumā 2011/72/KĀDP svītro 28. ierakstu (Mohamed Marwan Ben Ali Ben Mohamed MABROUK).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/136 (2019. gada 28. janvāris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem darba grupā vīna jautājumos, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz veidlapām, kas izmantojamas sertifikātiem Japānas izcelsmes vīna produktu importam Eiropas Savienībā, un metodēm attiecībā uz pašsertifikāciju

text:
                  29.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 25/25

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/136
         (2019. gada 28. janvāris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem darba grupā vīna jautājumos, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz veidlapām, kas izmantojamas sertifikātiem Japānas izcelsmes vīna produktu importam Eiropas Savienībā, un metodēm attiecībā uz pašsertifikāciju
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1907 (1) Savienība noslēdza Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (2) (“nolīgums”). Tas stājas spēkā 2019. gada 1. februārī.

                     (2)

                     Ievērojot nolīguma 2.28. panta 1. punktu, sertifikāts, kura autentiskums apstiprināts saskaņā ar Japānas normatīvajiem aktiem, tai skaitā Japānas kompetentās iestādes pilnvarota ražotāja pašsertifikācijas apliecība ir pietiekams dokuments, kurš kalpo par pierādījumu tam, ka ir izpildītas nolīguma 2.25., 2.26. vai 2.27. pantā minētās prasības attiecībā uz Japānas izcelsmes vīna produktu importu un pārdošanu Savienībā.

                     (3)

                     Ievērojot nolīguma 2.28. panta 2. punktu, darba grupa vīna jautājumos ar lēmumu pieņem kārtību, kādā īstenojams minētā panta 1. punkts, un jo īpaši par izmantojamajām veidlapām un par sertifikātā sniedzamo informāciju.

                     (4)

                     Nolīguma 2.35. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka darba grupai vīna jautājumos ir jāpieņem metodes attiecībā uz pašsertifikāciju.

                     (5)

                     Saskaņā ar nolīguma 2.35. panta 3. punktu darba grupa vīna jautājumos savu pirmo sanāksmi rīko dienā, kad stājas spēkā nolīgums.

                     (6)

                     Darba grupai vīna jautājumos savā pirmajā sanāksmē 2019. gada 1. februārī ir jāpieņem lēmums par veidlapām, kas izmantojamas Japānas izcelsmes vīna produktu importam Savienībā, un par metodēm attiecībā uz pašsertifikāciju, lai nodrošinātu efektīvu nolīguma īstenošanu un tādējādi vienkāršotu Japānas izcelsmes vīna produktu importu. Paredzētās veidlapas un paredzētās metodes attiecībā uz pašsertifikāciju atbilst Savienības politikai tirdzniecības veicināšanai ar trešām valstīm, kuras ir noslēgušas nolīgumus ar Savienību, un savstarpējai palīdzībai cīņā pret krāpšanu.

                     (7)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem darba grupā vīna jautājumos.

                     (8)

                     Tādēļ Savienības nostājas darba grupā vīna jautājumos pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem darba grupas vīna jautājumos pirmajā sanāksmē, pamatojas uz lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 28. janvārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               P. DAEA

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1907 (2018. gada 20. decembris) par to, lai noslēgtu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (OV L 330, 27.12.2018., 1. lpp.).

            (2)  OV L 330, 27.12.2018., 3. lpp.

            PROJEKTS
            ES UN JAPĀNAS DARBA GRUPAS VĪNA JAUTĀJUMOS LĒMUMS Nr. 1/2019
            (… gada …)
            par to veidlapu pieņemšanu, kas izmantojamas sertifikātiem Japānas izcelsmes vīna produktu importam Eiropas Savienībā, un metodēm attiecībā uz pašsertifikāciju
            DARBA GRUPA VĪNA JAUTĀJUMOS,
            ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (“nolīgums”) un jo īpaši tā 2.28. un 2.35. pantu,
            tā kā:

                        (1)

                        Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu (“nolīgums”) stājas spēkā 2019. gada 1. februārī.

                        (2)

                        Ar nolīguma 22.4. pantu izveido darba grupu vīna jautājumos, kas cita starpā ir atbildīga par nolīguma C iedaļas un 2.-E pielikuma efektīvu īstenošanu un darbību.

                        (3)

                        Ievērojot nolīguma 2.28. panta 1. punktu, sertifikāts, kura autentiskums apstiprināts saskaņā ar Japānas normatīvajiem aktiem, tai skaitā Japānas kompetentās iestādes pilnvarota ražotāja pašsertifikācijas apliecība ir pietiekams dokuments, kurš kalpo par pierādījumu tam, ka ir izpildītas nolīguma 2.25., 2.26. vai 2.27. pantā minētās prasības attiecībā uz Japānas izcelsmes vīna produktu importu un pārdošanu Eiropas Savienībā.

                        (4)

                        Ievērojot nolīguma 2.28. panta 2. punkta a) apakšpunktu, veidlapas, kas izmantojamas sertifikātiem, un sertifikātos sniedzamo informāciju ar lēmumu pieņem darba grupa vīna jautājumos, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 22.4. pantu.

                        (5)

                        Ievērojot nolīguma 2.35. panta 2. punkta a) apakšpunktu, metodes attiecībā uz pašsertifikāciju pieņem darba grupa vīna jautājumos,

                  IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU..

               1. pants

                  1.   Veidlapa, kas jāizmanto sertifikātiem, kuru autentiskums apstiprināts saskaņā ar Japānas normatīvajiem aktiem, ir noteikta šā lēmuma I pielikumā.

                  2.   Veidlapa, kas jāizmanto pašsertifikātiem, ko sagatavojuši Japānas kompetentās iestādes pilnvaroti ražotāji, ir noteikta šā lēmuma II pielikumā.

                  3.   Japānas kompetentās iestādes apstiprināto ražotāju metodes attiecībā uz pašsertifikāciju ir noteiktas šā lēmuma III pielikumā.

               2. pants
               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

                     Darba grupa vīna jautājumos

                     […]

            I PIELIKUMS

            Teksts attēlu

               PARAUGS SERTIFIKĀTAM, KO JAPĀNAS VALSTS PĒTNIECĪBAS INSTITŪTS (“NATIONAL RESEARCH INSTITUTE OF BREWING [NRIB]”) IZDEVIS JAPĀNAS IZCELSMES VĪNA PRODUKTU IMPORTAM ES (1)
               1. Eksportētājs (pilns vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese)
               Trešā valsts, kas izdevusi dokumentu: JAPĀNA
               Vienkāršotais VI 1 Sērijas numurs (2):
               DOKUMENTS VĪNA, VĪNOGU SULAS VAI VĪNOGU MISAS IMPORTĒŠANAI EIROPAS SAVIENĪBĀ
               2. Saņēmējs (vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese)
               3. Muitas zīmogs (tikai dienesta lietošanai ES)
               4. Transportēšanas veids un sīka informācija par pārvadājumu (3)
               5. Izkraušanas vieta (ja atšķiras no 2. ailē norādītās)
               6. Importētā produkta apraksts (4)
               7. Daudzums l/hl/kg
               8. Trauku skaits (5)
               9. Sertifikāts
               “Iepriekš aprakstītais produkts ir paredzēts tiešam patēriņam pārtikā un atbilst definīcijām un vīndarības metodēm, kas atļautas 2. nodaļas C iedaļā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un Japānu.”
               Ražotāja vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese:
               Pilns kompetentās iestādes nosaukums un adrese: Vieta un datums:
               National Research Institute of Brewing
               Japānas Finanšu ministrijas uzraudzībā
               3-7-1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hiroshima, Japan
               Kompetentās iestādes zīmogs:
               Kompetentās iestādes amatpersonas paraksts, uzvārds un amats:
               (1) Saskaņā ar 2.28. pantu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā starp ES un Japānu.
               (2) Tas ir NRIB piešķirtais partijas izsekojamības numurs.
               (3) Norādīt: transportu, ko izmanto produktu nogādāšanai līdz ievešanas punktam ES; norādīt transportlīdzekļa veidu (kuģis, gaisakuģis u. c.), norādīt kuģa vārdu utt.
               (4) Norādīt šādu informāciju:
               — tirdzniecības nosaukums (kā norādīts marķējumā, piemēram, ražotāja vārds un uzvārds vai nosaukums, vīnkopības reģions, preču zīme u. c.),
               — izcelsmes valsts nosaukums [norādīt “Japāna”],
               — vajadzības gadījumā, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukums,
               — faktiskais spirta saturs tilpumprocentos,
               — produkta krāsa (norādīt tikai “sarkanais”, “sārtais”, “rozā” vai “baltais”),
               — kombinētās nomenklatūras kods (KN kods).
               (5) “Trauks” ir vīna tvertne, kuras tilpums ir mazāks par 60 litriem. Trauku skaits var būt pudeļu skaits.

            Teksts attēlu

               Piešķiršana (laišana brīvā apgrozībā un izrakstu izdošana)
               Daudzums
               10. Muitas dokumenta par laišanu brīvā apgrozībā un izraksta numurs un izdošanas datums
               11. Saņēmēja pilns vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese (izraksts)
               12. Kompetentās iestādes zīmoga vieta
               Pieejams
               Piešķirts
               Pieejams
               Piešķirts
               Pieejams
               Piešķirts
               13. Papildu apsvērumi

            II PIELIKUMS

            Teksts attēlu

               PAŠSERTIFIKĀTA PARAUGS JAPĀNAS IZCELSMES VĪNA PRODUKTU IMPORTAMEIROPAS SAVIENĪBĀ (1)
               1. Eksportētājs (pilns vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese)
               Trešā valsts, kas izdevusi dokumentu: JAPĀNA
               Vienkāršotais VI 1 , sērijas numurs (2):
               DOKUMENTS VĪNA, VĪNOGU SULAS VAI VĪNOGU MISAS IMPORTĒŠANAI EIROPAS SAVIENĪBĀ
               2. Saņēmējs (vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese)
               3. Muitas zīmogs (tikai dienesta lietošanai ES)
               4. Transportēšanas veids un sīka informācija par pārvadājumu (3)
               5. Izkraušanas vieta (ja atšķiras no 2. ailē norādītās)
               6. Importētā produkta apraksts (4)
               7. Daudzums l/hl/kg
               8. Trauku skaits (5)
               9. Sertifikāts
               “Iepriekš aprakstītais produkts ir paredzēts tiešam patēriņam pārtikā un atbilst definīcijām un vīndarības metodēm, kas atļautas 2. nodaļas C iedaļā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un Japānu. To ražojis ražotājs, kuru individuāli pilnvarojusi Japānas Valsts nodokļu aģentūra vīna ražošanai un Valsts pētniecības institūts “National Research Institute of Brewing” (NRIB) pašsertifikācijai. Ražotājs ir pakļauts NRIB pārbaudei un uzraudzībai.”
               Pilnvarotā ražotāja vārds un uzvārds vai nosaukums, adrese un reģistrācijas/atļaujas numurs:
               Pilns kompetentās iestādes nosaukums un adrese: Vieta un datums:
               National Research Institute of Brewing
               Japānas Finanšu ministrijas uzraudzībā
               3-7-1, Kagamiyama, Higashihiroshima, Hiroshima, Japan
               Pilnvarotā ražotāja zīmogs: Pilnvarotā ražotāja paraksts:
               (1) Saskaņā ar 2.28. pantu Eiropas Savienības un Japānas Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā.
               (2) Tas ir National Research Institute of Brewing (NRIB) piešķirtās partijas izsekojamības numurs.
               (3) Norādīt: transportu, ko izmanto produktu nogādāšanai līdz ievešanas punktam ES; norādīt transportlīdzekļa veidu (kuģis, gaisakuģis u. c.), norādīt kuģa vārdu utt.
               (4) Norādīt šādu informāciju:
               — tirdzniecības nosaukums (kā norādīts marķējumā, piemēram, ražotāja vārds un uzvārds vai nosaukums, vīnkopības reģions, preču zīme u. c.),
               — izcelsmes valsts nosaukums [norādīt “Japāna”],
               — vajadzības gadījumā – ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosaukums,
               — faktiskais spirta saturs tilpumprocentos,
               — produkta krāsa (norādīt vienīgi ar vārdiem “sarkanais”, “sārtais”, “rozā” vai “baltais”),
               — kombinētās nomenklatūras kods (KN kods).
               (5) “Trauks” ir vīna tvertne, kuras tilpums ir mazāks par 60 litriem. Trauku skaits var būt pudeļu skaits.

            Teksts attēlu

               10. ANALĪŽU PROTOKOLS (norāda iepriekš aprakstītā produkta raksturlielumus)
               VĪNOGU MISAI UN VĪNOGU SULAI
               Informācija nav nepieciešama
               RŪGSTOŠAM VĪNAM UN RŪGSTOŠAI VĪNOGU MISAI
               — Faktiskais spirta saturs tilpumprocentos:
               VISIEM PRODUKTIEM:
               — Kopējais sēra dioksīda saturs:
               — Kopējais skābums:
               Pilnvarotā ražotāja zīmogs: Vieta un datums:
               Pilnvarotā ražotāja paraksts, uzvārds un amats:

            Teksts attēlu

               Piešķiršana (laišana brīvā apgrozībā un izrakstu izdošana)
               Daudzums
               11. Muitas dokumenta par laišanu brīvā apgrozībā un izraksta numurs un izdošanas datums
               12. Saņēmēja pilns vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese (izraksts)
               13. Kompetentās iestādes zīmoga vieta
               Pieejams
               Piešķirts
               Pieejams
               Piešķirts
               Pieejams
               Piešķirts
               14. Papildu apsvērumi

            III PIELIKUMS
            Metodes attiecībā uz pašsertifikāciju

                        1.

                           National Research Institute of Brewing, Japānas Finanšu ministrijas uzraudzībā,

                                    a)

                                    individuāli ieceļ ražotājus, kas Japānā pilnvaroti sagatavot pašsertifikātus, kuri minēti 2.28. pantā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un Japānu;

                                    b)

                                    uzrauga un pārbauda pilnvarotos ražotājus, kā arī

                                    c)

                                    paziņo Eiropas Savienībai:

                                                —

                                                divas reizes gadā – janvārī un jūlijā – pilnvaroto ražotāju vārdu un uzvārdu vai nosaukumu un adresi, kā arī to oficiālos reģistrācijas numurus, un –

                                                —

                                                nekavējoties – jebkura pilnvarotā ražotāja vārda, uzvārda vai nosaukuma un adreses maiņu vai šāda ražotāja atsaukšanu.

                        2.

                        Eiropas Savienība nekavējoties publicē un atjaunina pilnvaroto ražotāju vārdu un uzvārdu vai nosaukumu un adresi sarakstā “Trešo valstu kompetentās iestādes, izraudzītās laboratorijas un pilnvarotie vīna ražotāji un pārstrādātāji, lai sagatavotu VI-1 dokumentus par vīna importu ES”, kas ir pieejams Eiropas Komisijas oficiālajā tīmekļa vietnē:
                        ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/wine/lists/06.pdf


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/137 (2019. gada 23. janvāris) par Eurosistēmas vienotās tirgus infrastruktūras vārtejas (ESMIG) tīkla pakalpojumu sniedzēju atlasi (ECB/2019/2)

text:
                  29.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 25/34

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/137
         (2019. gada 23. janvāris)
         par Eurosistēmas vienotās tirgus infrastruktūras vārtejas (ESMIG) tīkla pakalpojumu sniedzēju atlasi (ECB/2019/2)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. un 12.1. pantu, kā arī 17., 18. un 22. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eurosistēmas vienotā tirgus infrastruktūras vārteja (Eurosystem Single Market Infrastructure Gateway – ESMIG) ir tehniska komponente, kura tiks piedāvāta kā daļa no T2-T2V konsolidācijas projekta, kas konsolidē tieši pievienoto tirgus dalībnieku piekļuvi visai Eurosistēmas nodrošinātajai tirgus infrastruktūrai. ESMIG šādiem dalībniekiem nodrošinās vienu tehnisku struktūru piekļuvei TARGET2 (T2), t. sk. TARGET ātrā maksājuma norēķinu (TIPS) pakalpojumam, TARGET2 vērtspapīriem (T2V), Eurosistēmas nodrošinājuma pārvaldības sistēmas (ECMS) un, iespējams, citiem Eurosistēmas tirgus infrastruktūras pakalpojumiem un lietotnēm.

                     (2)

                     Tirgus infrastruktūras valde 2018. gada 23.–24. aprīļa sanāksmē nolēma, ka Deutsche Bundesbank, Banco de España, Banque de France un Banca d'Italia (turpmāk – “pakalpojuma sniedzējas NCB”) veiks vajadzīgos sagatavošanās darbus, lai nodrošinātu, ka ne vairāk kā trīs tīkla pakalpojumu sniedzēji sniedz sakaru pakalpojumus ESMIG un ka atlases procedūru vadīs Banca d'Italia.

                     (3)

                     Minētajā sanāksmē Tirgus infrastruktūras valde arī nolēma, ka atlases procedūrā Eurosistēmas vārdā rīkosies Banca d'Italia. Tā arī nolēma, ka Tirgus infrastruktūras valde atbildēs par atlases komisijas locekļu iecelšanu, jo Eurosistēmas centrālās bankas uzņemsies atbildību par atlases kritērijiem un par atlases komisijas saskaņā ar atlases kritērijiem pieņemto lēmumu. Banca d'Italia atbildēs par atlases procedūras pareizu norisi, un tās īpašā atbildība saistībā ar atlases procedūru ir nošķirta no pakalpojuma sniedzēju NCB atbildības, kas izriet no 2. līmeņa–3. līmeņa līguma.

                     (4)

                     Atlases procedūras mērķis ir uzticēt tīkla pakalpojumu sniedzējiem sniegt virkni iepriekš noteiktu sakaru pakalpojumu, uz kuru pamata ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzēji izstrādā, ievieš, piegādā un pārvalda sakaru risinājumus, kam jānodrošina droša biznesa informācijas apmaiņa starp tieši pievienotajiem tirgus dalībniekiem un Eurosistēmas tirgus infrastruktūrām, izmantojot ESMIG.

                     (5)

                        ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzēju atlases procedūra ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (1) piemērošanas jomā, kā tā īstenota pilnvarotās centrālās bankas dalībvalsts nacionālajos tiesību aktos.

                     (6)

                     ECB Padome iecēlusi Banca d'Italia, lai tā veic ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzēju atlases procedūru.

                     (7)

                        Banca d'Italia pieņēmusi šo uzdevumu un apstiprinājusi gatavību rīkoties saskaņā ar šo lēmumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Definīcijas
            Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

                        a)

                        “Tirgus infrastruktūras valde” ir vadības struktūra, kuras uzdevums ir palīdzēt ECB Padomei, nodrošinot, ka Eurosistēmas tirgus infrastruktūras un platformas skaidrās naudas norēķinu, vērtspapīru norēķinu un nodrošinājuma pārvaldības jomās tiek izturētas un attīstītas saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas Līgumā noteiktajiem uzdevumiem, ECBS vajadzībām, tehnoloģiskajiem sasniegumiem, kā arī piemērojamām regulatīvajām un pārraudzības prasībām;

                        b)

                        “ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzējs” ir tīkla pakalpojumu sniedzējs, kas parakstījis koncesijas līgumu par sakaru pakalpojumu sniegšanu;

                        c)

                        “sakaru pakalpojumi” ir tiešais tīkla savienojums ar ESMIG, kas ESMIG pakalpojumu sniedzējam jānodrošina tieši pievienotam tirgus dalībniekam, lai tas varētu gūt labumu, pildīt uzdevumus un saistības saistībā ar Eurosistēmas tirgus infrastruktūras pakalpojumiem;

                        d)

                        “koncesija” ir Eurosistēmas centrālo banku piešķirtas tiesības tīkla pakalpojumu sniedzējam, lai tas tieši pievienotajiem tirgus dalībniekiem varētu sniegt iepriekš noteiktu sakaru pakalpojumu kopumu, uz kura pamata ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzējs izstrādā, ievieš, piegādā un pārvalda sakaru risinājumus, kam jānodrošina droša elektronisko datu apmaiņa starp tieši pievienotajiem tirgus dalībniekiem un un Eurosistēmas tirgus infrastruktūrām, izmantojot ESMIG;

                        e)

                        “atlases komisija” ir trīs ekspertu komisija, kurā iekļauti divi pārstāvji no pilnvarotās centrālās bankas (t.sk., priekšsēdētājs), kā arī viens Eurosistēmas centrālās bankas pārstāvis, kurus visus iecēlusi Tirgus infrastruktūras valde un oficiāli apstiprinājusi pilnvarotā centrālā banka;

                        f)

                        “Eurosistēmas centrālā banka” ir Eiropas Centrālā banka (ECB) vai tādas dalībvalsts centrālā banka, kuras valūta ir euro.

                        g)

                        “2. līmeņa–3. līmeņa līgums” ir piegādes un darbības nodrošināšanas līgums, par ko panākta vienošanās starp Tirgus infrastruktūras valdi un pakalpojuma sniedzējām NCB, ko apstiprinājusi ECB Padome un pēc tam parakstījušas Eurosistēmas centrālās bankas un pakalpojuma sniedzējas NCB. Tam jāsatur papildu detaļas par pakalpojuma sniedzēju NCB, Tirgus infrastruktūras valdes un Eurosistēmas centrālo banku uzdevumiem un pienākumiem;

                        h)

                        “tieši pievienots tirgus dalībnieks” ir iestāde, kam atļauts nosūtīt vai saņemt elektroniskos datus no Eurosistēmas tirgus infrastruktūras;

                        i)

                        “pilnvarotā centrālā banka” ir dalībvalsts, kuras valūta ir euro, nacionālā centrālā banka, kuru ECB Padome iecēlusi ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzēju atlases procedūras sarīkošanai un kuru Eurosistēmas centrālās bankas pilnvarojušas Eurosistēmas centrālo banku vārdā parakstīt koncesijas līgumus ar izvēlētajiem procedūras dalībniekiem;

                        j)

                        “Eurosistēmas tirgus infrastruktūras pakalpojumi” ir Eurosistēmas centrālo banku tirgus infrastruktūras sniegtie pakalpojumi, kas ietver TARGET pakalpojumus (t. sk. T2 pakalpojumu, TARGET ātrā maksājuma norēķinu (TIPS) pakalpojumu, TARGET2 vērtspapīriem (T2V) pakalpojumu), Eurosistēmas nodrošinājuma pārvaldības sistēmu (ECMS) un citus pakalpojumus, ko sniedz Eurosistēmas tirgus infrastruktūras, platformas un lietotnes skaidrās naudas norēķinu, vērtspapīru norēķinu un nodrošinājuma pārvaldības jomās;

                        k)

                        “koncesijas līgums” ir pilnvarotās centrālās bankas dalībvalsts nacionālajiem tiesību aktiem pakļauts līgums, kura priekšlikumu iesniegusi Tirgus infrastruktūras valde un kuru apstiprinājusi ECB Padome, kurā izklāstītas Eurosistēmas centrālo banku un attiecīgā ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzēja savstarpējās tiesības un pienākumi;

                        l)

                        “izvēlētais dalībnieks” ir ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzēju atlases procedūras dalībnieks, ar kuru noslēgts koncesijas līgums;

                        m)

                        “līguma paziņojums” ir paziņojums par atlases procedūru, kuru pilnvarotā centrālā banka publicē saskaņā ar 3. panta 2. punkta e) apakšpunktu;

                        n)

                        “līguma piešķiršanas noteikumi” ir sīki izstrādāti noteikumi, kas regulē atlases procedūru un kas ir daļa no publicējamiem atlases dokumentiem;

                        o)

                        “atlases dokumenti” ir līguma piešķiršanas paziņojums, paziņojums par līgumu, kā arī līguma piešķiršanas noteikumi un to pielikumi;

                        p)

                        “Tīkla pieņemšanas pārbaude” ir pārbaude, ko ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzējs veic pēc koncesijas līguma parakstīšanas un kuras mērķis ir pārbaudīt T2V tīkla pakalpojumu sniedzēja piedāvātā risinājuma atbilstību funkcionālajām, noturības un drošības pamatprasībām;

                        q)

                        “darbības uzsākšanas diena” ir diena, kurā pirmā Eurosistēmas tirgus infrastruktūra sāk izmantot sakaru pakalpojumus ikdienas operācijām.

            2. pants
            Pilnvarotā centrālā banka

               1.   Banca d'Italia ir Eurosistēmas centrālā banka, kuru ECB Padome iecēlusi ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzēju atlases procedūras sarīkošanai un koncesijas līgumu parakstīšanai ar izvēlētajiem procedūras dalībniekiem saskaņā ar šo lēmumu.

               2.   Pilnvarotā centrālā banka par labu Eurosistēmas centrālajām bankām:

                           a)

                           plāno atlases procedūru un izstrādā atlases tiesību aktus un visus attiecīgos dokumentus saskaņā ar 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu;

                           b)

                           savā vārdā un pārstāvot Eurosistēmas centrālo banku intereses veic ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzēju atlasi, cieši sadarbojoties ar atlases komisiju un sniedzot materiālus un cilvēkresursus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka atlases procedūra atbilst tās dalībvalsts nacionālajiem tiesību aktiem;

                           c)

                           atbilstoši atlases komisijas lēmumam paraksta katru koncesijas līgumu, kopējam ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzēju skaitam jebkurā laikā nepārsniedzot trīs, saskaņā ar 4. panta 1. punktu;

                           d)

                           pārstāv Eurosistēmas centrālās bankas attiecībās ar ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzējiem un citām trešajām personām un pārvalda koncesijas līgumus saskaņā ar 4. panta 5. punktu.

            3. pants
            Atlases un līgumu piešķiršanas nosacījumi

               1.   Pilnvarotā centrālā banka ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzēju atlases procedūru veic saskaņā ar Direktīvu 2014/23/ES, kā tā īstenota pilnvarotās centrālās bankas dalībvalsts nacionālajos tiesību aktos. ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzēju kopējais skaits jebkurā laikā nepārsniedz trīs.

               2.   Veicot atlases procedūru pilnvarotā centrālā banka jo īpaši ievēro šādus nosacījumus:

                           a)

                           pilnvarotā centrālā banka organizē atklātu procedūru koncesiju piešķiršanai, kurā piedāvājumu var iesniegt jebkurš ieinteresētais uzņēmums;

                           b)

                           visus atlases dokumentus kopīgi sagatavo Eurosistēmas centrālās bankas un pilnvarotā centrālā banka un apstiprina Tirgus infrastruktūras valde;

                           c)

                              ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzējus izvēlas, ņemot vērā zemāko maksimālo cenu par standarta pakalpojumu kopumu, ko jāsniedz tieši pievienotiem tirgus dalībniekiem un kas atbilst Tirgus infrastruktūras valdes apstiprinātam modelim; visus atlases tiesību aktus publicē angļu valodā. Pilnvarotā centrālā banka paziņojumu par līgumu var publicēt arī savā oficiālajā valodā. Atlases procedūras dalībnieki savus piedāvājumus un papildu dokumentus iesniedz angļu valodā;

                           d)

                           pilnvarotā centrālā banka paziņojumā par līgumu norāda, ka atlases procedūra tiek veikta tās vārdā un interesēs, kā arī Eurosistēmas centrālo banku interesēs;

                           e)

                           pilnvarotā centrālā paziņojumu par līgumu publicē vismaz: a) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, b) attiecīgajā pilnvarotās centrālās bankas dalībvalsts nacionālajā oficiālajā izdevumā, c) divās nacionālajās avīzēs un d) Financial Times un The Economist. Atlases dokumentus publicē pilnvarotās centrālās bankas interneta lapā. Paziņojumu par līgumu publicē arī ECB interneta lapā, iekļaujot saiti uz pilnvarotās centrālās bankas interneta lapu, lai nodrošinātu piekļuvi visiem atlases dokumentiem;

                           f)

                           pilnvarotā centrāla banka atlases procedūras laikā atbild uz lūgumiem sniegt skaidrojumus, kas nosūtīti uz paziņojumā par līgumu norādīto e-pasta adresi. Vispārēji nozīmīgas atbildes pilnvarotā centrālā banka un ECB publicē savās interneta vietnēs;

                           g)

                           Tirgus infrastruktūras valde ieceļ atlases komisijas locekļus un pilnvarotā centrālā banka tos oficiāli apstiprina tūlīt pēc izsoles pieteikumu iesniegšanas perioda beigām;

                           h)

                           atlases komisijas locekļiem ir pienākums parakstīt deklarāciju par interešu konflikta neesamību, ko apstiprinājusi Tirgus infrastruktūras valde;

                           i)

                           pilnvarotā centrālā banka risina ar atlases procedūras norisi saistītos jautājumus;

                           j)

                           atlases komisija, pārbauda arī administratīvos dokumentus un lemj par to dalībnieku izslēgšanu no atlases procedūras, kas neatbilst dalības kritērijiem. Atlases komisija piedāvājumus par neparasti zemu cenu izvērtē saskaņā ar atlases dokumentos noteiktajiem noteikumiem. Atlases komisija no atlases procedūras neizslēgtos dalībniekus sarindo augošā secībā pēc viņu piedāvājuma ekonomiskā izdevīguma;

                           k)

                           pilnvarotā centrālā banka par visiem atlases komisijas lēmumiem oficiāli paziņo attiecīgajiem dalībniekiem, izmantojot drošus un ātrus rakstiskās komunikācijas līdzekļus.

               3.   Kad atlases komisija sarindojusi dalībniekus saskaņā ar 3. punkta j) apakšpunktu (piešķiršanas priekšlikums) pilnvarotā centrālā banka atbild par leģitimitātes iekšējas pārbaudes veikšanu, lai pārbaudītu, vai atlases procedūra tika veikta pareizi. Ja šī pārbaude pabeigta veiksmīgi, pilnvarotā centrāla banka veic galīgo līguma piešķiršanu un pārbauda, vai katrs atlasītais dalībnieks atbilst dalības prasībām un vai to sniegtās deklarācijas ir patiesas. Ja leģitimitātes pārbaude nav veiksmīga, līguma galīgo piešķiršanu atliek un pilnvarotā centrālā banka veic visas savas dalībvalsts nacionālajos tiesību aktos noteiktās darbības, lai nodrošinātu, ka neatbilstība tiek novērsta un ka tiek veikta un veiksmīgi pabeigta jauna leģitimitātes pārbaude. Neierobežojot pilnvarotās centrālās bankas neatkarību līgumslēdzējas iestādes statusā saskaņā ar tās dalībvalsts nacionālajiem tiesību aktiem, tā drīkst apspriesties ar Tirgus infrastruktūras valdi par piemērojamās kārtības jautājumiem attiecībā uz neatbilstību novēršanu.

               4.   Pilnvarotā centrālā banka rīkojas savā vārdā un savās interesēs, kā arī Eurosistēmas centrālo banku interesēs attiecībā uz visām tiesībām un pienākumiem, kas izriet no atlases procedūras. Tā Tirgus infrastruktūras valdei ziņo par atlases procedūras norisi un, neierobežojot savu neatkarību līgumslēdzējas iestādes statusā saskaņā ar savas dalībvalsts nacionālajiem tiesību aktiem, apspriežas ar Tirgus infrastruktūras valdi par jebkādiem notikumiem, kuri negatīvi ietekmē projekta plānus.

               5.   Pilnvarotā centrālā banka pati apmaksā savus izdevumus, kas saistīti ar uzdevumiem, ko tā veic atlases procedūrā.

            4. pants
            Koncesijas līgums

               1.   Pēc tam, kad pilnvarotā centrālā banka saskaņā ar iepriekš minētajiem nosacījumiem pabeigusi atlases un līgumu piešķiršanas procedūras, pilnvarotā centrālā banka veic visus vajadzīgos sagatavošanās pasākumus, lai tā Eurosistēmas centrālo banku vārdā noslēgtu koncesijas līgumu ar katru no atlasītajiem dalībniekiem. Šajā nolūkā Eurosistēmas centrālās bankas ar atsevišķu pārstāvja pilnvaru, kas ļauj rīkoties Eurosistēmas centrālo banku vārdā, dod pilnvarotajai centrālajai bankai tiesības parakstīt koncesijas līgumus.

               2.   Pēc koncesijas līguma parakstīšanas ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzējs veic Tīkla pieņemšanas pārbaudi. Ja ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzējs nespēj veiksmīgi veikt pārbaudi, koncesijas līgumu izbeidz. Šādā gadījumā pilnvarotā centrālā banka koncesiju piešķir atlases procedūras dalībniekam, kurš ierindojās nākošajā augstākajā vietā pēc atlasītajiem dalībniekiem, uz sākotnējā koncesijas līguma nosacījumiem un pamatojoties uz piedāvājumu, kuru nākošais ierindotais dalībnieks iesniedza atlases procedūrā.

               3.   Neierobežojot turpmākos punktus, atlases procedūrā piešķirtas koncesijas termiņš ir 10 gadi no darbības uzsākšanas dienas, lai ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzējam ļautu atgūt ieguldījumus, kas veikti, lai nodrošinātu pakalpojumus, un gūtu peļņu no ieguldītā kapitāla, ņemot vērā ieguldījumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu konkrētus līguma mērķus.

               4.   Ja koncesijas līgums ar ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzēju tiek izbeigts pirms tā termiņa beigām, bet pēc tam, kad veiksmīgi izturēta Tīkla pieņemšanas pārbaude, Tirgus infrastruktūras valde pēc savas izvēles var nepiešķirt līgumu, ar ko aizstāj koncesijas līgumu, piedāvāt to atlases procedūras dalībniekam, kurš ierindojās nākošajā augstākajā vietā pēc atlasītajiem dalībniekiem, vai, ja atlases rezultātu saraksts nepieļauj šādu iespēju, piešķirt jaunu koncesijas līgumu citam tīkla pakalpojumu sniedzējam pēc tam, kad pilnvarotā centrālā banka veikusi jaunu atlases procedūru. Jaunā koncesijas līguma termiņš ir 10 gadi.

               5.   Pilnvarotajai centrālajai bankai tiek piešķirtas pilnvaras pārstāvēt Eurosistēmas centrālās bankas attiecībās ar ESMIG tīkla pakalpojumu sniedzējiem un trešajām personām saistībā ar sakaru pakalpojumiem, kā arī pārvaldīt koncesijas līgumus Eurosistēmas centrālo banku vārdā un interesēs, realizējot Eurosistēmas centrālo banku tiesības un pienākumus, t.sk. tiesas procesos, kas var būt saistīti ar līguma pārkāpumiem, zaudējumiem, izbeigšanu, apstrīdēšanu vai citām izmaiņām. Pilnvarotā centrālā banka par to ziņo Tirgus infrastruktūras valdei un rīkojas saskaņā ar tās rīkojumiem.

               6.   Pilnvarotā centrālā banka veic visus vajadzīgos pasākumus, lai tiktu izpildīti Eurosistēmas centrālo banku un, ja tādi ir, pilnvarotās centrālās bankas pienākumi un saistības attiecībā uz koncesijas līgumiem, un par to ziņo Tirgus infrastruktūras valdei, un ievēro jebkurus attiecīgos T2V programmas Valdes rīkojumus.

               7.   Pilnvarotā centrālā banka saņem visus paziņojumus, deklarācijas un prasības, t. sk. tiesas pavēstes, saistība ar koncesijas līgumu, kas ļauj tai realizēt Eurosistēmas centrālo banku un, ja tādas ir, pilnvarotās centrālās bankas tiesības un pienākumus saistībā ar koncesijas līgumu.

               8.   Neierobežojot 5. pantu, Eurosistēmas centrālās bankas atlīdzina pamatotus izdevumus, kas pilnvarotajai centrālajai bankai radušies saistībā ar koncesijas līgumu pārvaldību un uzraudzību saskaņā ar 5.–7. punktu.

            5. pants
            Kompensācijas prasības

               1.   Pilnvarotā centrālā banka bez ierobežojumiem atbild Eurosistēmas centrālajām bankām par jebkuriem zaudējumiem vai kaitējumiem, kas radušies viltus vai apzināta pārkāpuma dēļ, realizējot savas tiesības vai pienākumus saskaņā ar šo lēmumu. Tā atbild Eurosistēmas centrālajām bankām par jebkuriem zaudējumiem vai kaitējumu, kas radies tās rupjas neuzmanības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar šo Lēmumu, atbildību ierobežojot lielākais līdz EUR 2 000 000 kalendārā gada laikā.

               2.   Ja zaudējumus vai kaitējumu cieš trešā persona, kurai tie radušies krāpšanas vai apzināta pārkāpuma dēļ, pilnvarotajai centrālajai bankai pildot savus pienākumus saskaņā ar šo lēmumu, pilnvarotā centrālā banka atbild par jebkuru trešajai personai maksājamu kompensāciju.

               3.   Ja zaudējumus vai kaitējumu cieš trešā persona, kurai tie radušies krāpšanas vai apzināta pārkāpuma dēļ, pilnvarotajai centrālajai bankai pildot savus pienākumus saskaņā ar šo lēmumu, pilnvarotā centrālā banka atbild par jebkuru trešajai personai maksājamu kompensāciju. Eurosistēmas centrālās bankas atlīdzina pilnvarotajai centrālajai bankai jebkuru šādu kompensāciju, kuras kopējā summa pārsniedz EUR 2 000 000 kalendārajā gadā, pamatojoties uz tiesas paziņojumu vai mierizlīgumu starp pilnvaroto centrālo banku un jebkuru šādu trešo personu, ar nosacījumu, ka mierizlīgumu iepriekš apstiprinājusi Tirgus infrastruktūras valde.

               4.   Eurosistēmas centrālās bankas ātri un pilnībā atlīdzina pilnvarotajai centrālajai bankai jebkuru kompensāciju, ko tā samaksājusi trešajām personām, ja tā radusies šādu iemeslu dēļ: a) dalības prasības un piešķiršanas kritēriji; b) atlases komisijas lēmums, kas pieņemts pamatojoties uz dalības prasībām un piešķiršanas kritērijiem; c) atlases komisijas nepareiza rīcība, ja vien tā nav rīkojusies saskaņā ar rakstisku pilnvarotās centrālās bankas padomu vai par attiecīgo jautājumu iepriekš nav saņēmusi pienācīgu rakstisku padomu no pilnvarotās centrālās bankas, ja šāds padoms tika rakstiski lūgts pirms pietiekami ilga laika; d) jebkurš lēmums vai notikums, kas ir ārpus pilnvarotās centrālās bankas kontroles, t. sk. tie, kas var ietekmēt piešķirto koncesiju efektivitāti.

               5.   Eurosistēmas centrālās bankas neatlīdzina pilnvarotajai centrālajai bankai kompensācijas, kas izmaksātas trešajām personām operatīvo aktivitāšu vai citu procedūras dokumentu dēļ, kas ietilpst tās atbildības jomā, ja vien pilnvarotā centrālā banka pretēji saviem padomiem rīkojusies saskaņā ar Tirgus infrastruktūras valdes rīkojumiem, ievērojot 3. panta 4. punktu.

               6.   Ja trešās personas iesniegušas tiesā prasības, kas saistītas ar darbībām vai bezdarbību attiecībā uz atlases procedūru, par kuru ekskluzīva atbildība ir Eurosistēmas centrālajām bankām, Eurosistēmas centrālās bankas, apspriežoties ar pilnvaroto centrālo banku, savlaicīgi dod rīkojumu pilnvarotajai centrālajai bankai par pasākumiem, kas tai jāveic, piem., pārstāvniecību, ko veic ārējais padomdevējs, vai pilnvarotās centrālās bankas iekšējais juridiskais dienests. Kad pieņemts lēmums par turpmākajām darbībām šādos procesos, no šādām darbībām izrietošos tiesāšanās izdevumus un maksas sedz Eurosistēmas centrālās bankas.

               7.   Eurosistēmas centrālās bankas uzņemas atbildību par atsevišķu atlases komisijas locekļu darbību un bezdarbību saistībā ar atlases procedūru.

               8.   Trešajām personām ceļot prasības tiesā par darbību un bezdarbību saistībā ar atlases procedūru, par kuru pilnībā atbild pilnvarotā centrālā banka, pilnvarotā centrālā banka sadarbojas ar Eurosistēmas centrālajām bankām attiecībā uz veicamajiem pasākumiem, piem., pārstāvniecību, ko veic ārējais padomdevējs, vai pilnvarotās centrālās bankas iekšējais juridiskais dienests, un sedz attiecīgās izmaksas.

               9.   Ja Eurosistēmas centrālās bankas un pilnvarotā centrālā banka solidāri atbild par zaudējumiem vai kaitējumu trešajām personām, katra no tām sedz vienādu izmaksu daļu.

            6. pants
            Nobeiguma noteikumi

               1.   Pilnvaras ir spēkā 10 gadus no darbības uzsākšanas dienas.

               2.   Pilnvaru beigšanās neietekmē attiecīgo koncesijas līgumu piemērošanu.

            7. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā 2019. gada 25. janvārī.

            Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 23. janvārī

                  ECB prezidents

               Mario DRAGHI

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (2019. gada 14. februāris), ar ko ieceļ Eiropas Statistikas padomdevējas komitejas astoņus locekļus

text:
                  18.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 63/4

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2019. gada 14. februāris),
         ar ko ieceļ Eiropas Statistikas padomdevējas komitejas astoņus locekļus
         (2019/C 63/05)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Lēmumu Nr. 234/2008/EK, ar ko izveido Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju un atceļ Padomes Lēmumu 91/116/EEK (1), un jo īpaši tā 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Statistikas padomdevējā komitejā ir 24 locekļi.

                     (2)

                     Saskaņā ar Lēmuma Nr. 234/2008/EK 4. panta 1. punktu Komisija, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu un Padomi, ieceļ divpadsmit komitejas locekļus. Četri no iepriekš minētajiem divpadsmit locekļiem ir iecelti uz 5 gadiem ar Komisijas Lēmumu 2016/C12/02, un to attiecīgās pilnvaras beidzas 2020. gadā.

                     (3)

                     Dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai sarakstu ar kandidātiem, kuriem ir vispāratzīta kvalifikācija statistikas jomā.

                     (4)

                     Ieceļot šos astoņus locekļus, Komisija ir centusies panākt, lai tie samērīgi pārstāvētu lietotājus, respondentus un citas Savienības statistikā ieinteresētās personas (tostarp zinātnieku aprindas, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību).

                     (5)

                     Ir izveidots rezerves saraksts, kas izmantojams iecelto komitejas locekļu atkāpšanās gadījumos vai tad, ja tie negaidīti nav pieejami. Izvēloties komitejas locekļus no rezerves saraksta, Komisija cenšas saglabāt līdzsvaru starp lietotāju grupām,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo pielikumā minētās personas ieceļ par Eiropas Statistikas padomdevējas komitejas locekļiem uz amata pilnvaru termiņu – pieciem gadiem, sākot no 2019. gada 9. maija.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 14. februārī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  OV L 73, 15.3.2008., 13. lpp.

            PIELIKUMS

                           Axel BÖRSCH-SUPAN,

                           Maria João CASANOVA DE ARAÚJO E SÁ VALENTE ROSA,

                           Audronė JAKAITIENĖ,

                           Sune KARLSSON,

                           András MÁTH,

                           Marie BOHATÁ,

                           Peter VAN DER HEIJDEN,

                           Tõnu KOLLO.

               Rezerves saraksts:

                           Marcel DAS,

                           Domantas JASILIONIS.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/267 (2019. gada 12. februāris) par to, lai noslēgtu Statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

text:
                  18.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 46/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/267
         (2019. gada 12. februāris)
         par to, lai noslēgtu Statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1031 (2) Statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (“nolīgums”), parakstīja 2018. gada 5. oktobrī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

                     (2)

                     Nolīguma rezultātā Albānijas teritorijā var ātri izvietot Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības un reaģēt uz pašreizējām izmaiņām migrācijas plūsmās piekrastes maršrutā un ārējo robežu, kā arī sniegt palīdzību ārējo robežu pārvaldībā un cīņā pret migrantu kontrabandu.

                     (3)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (4)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (5)

                     Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos.

                     (6)

                     Nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts statusa nolīgums starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (“nolīgums”).
            Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs sniedz nolīguma 12. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 12. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               E.O. TEODOROVICI

            (1)  Piekrišana sniegta 2019. gada 15. janvārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1031 (2018. gada 13. jūlijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (OV L 185, 23.7.2018., 6. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

            (4)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/271 (2019. gada 18. februāris), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2016/1693, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret ISIL (Da'esh) un Al-Qaida un ar tām saistītām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām

text:
                  18.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 46/3

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/271
         (2019. gada 18. februāris),
         ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2016/1693, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret ISIL (Da'esh) un Al-Qaida un ar tām saistītām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     2016. gada 20. septembrī Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/1693 (1).

                     (2)

                     Ņemot vērā to, ka ISIL (Da'esh) un Al-Qaida un ar tām saistītās personas, grupas, uzņēmumi un vienības turpina radīt draudus, Lēmuma (KĀDP) 2016/1693 pielikumā izklāstītajā personu, grupu, uzņēmumu un vienību sarakstā būtu jāpievieno viena persona.

                     (3)

                     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2016/1693,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmuma (KĀDP) 2016/1693 pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 18. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/1693 (2016. gada 20. septembris), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret ISIL (Da'esh) un Al-Qaida un ar tām saistītām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām un ar ko atceļ Kopējo nostāju 2002/402/KĀDP (OV L 255, 21.9.2016., 25. lpp.).

            PIELIKUMS
            Lēmuma (KĀDP) 2016/1693 pielikumā izklāstītajā sarakstā pievieno šādu personu:

                           “4.

                              Brahim el KHAYARI; dzimšanas datums: 1992. gada 7. maijs; dzimšanas vieta: Nīma (Francija); valstspiederība – Francijas.”


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/306 (2019. gada 18. februāris), ar ko Austriju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Ekvadoras un Ukrainas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem

text:
                  22.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 51/11

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/306
         (2019. gada 18. februāris),
         ar ko Austriju pilnvaro Eiropas Savienības interesēs akceptēt Ekvadoras un Ukrainas pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta b) apakšpunktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Savienība bērna tiesību aizsardzības sekmēšanu ir izvirzījusi par vienu no saviem mērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā. Pasākumi bērnu aizsardzībai pret nelikumīgu aizvešanu vai aizturēšanu ir minētās politikas būtiska sastāvdaļa.

                     (2)

                     Padome ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 2201/2003 (2) (“regula “Brisele IIa””), kuras mērķis ir aizsargāt bērnus no nelabvēlīgās ietekmes, ko rada nelikumīga aizvešana vai aizturēšana, un ieviest procedūras, ar kurām nodrošina bērnu ātru atpakaļatdošanu viņu parastās dzīvesvietas valstī, kā arī nodrošināt saskarsmes tiesību un aizgādības tiesību aizsardzību.

                     (3)

                     Regula “Brisele IIa” papildina un pastiprina 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (“1980. gada Hāgas konvencija”), ar kuru starptautiskā mērogā izveidota saistību un sadarbības sistēma attiecībās starp līgumslēdzējām valstīm un starp centrālajām iestādēm un kuras mērķis ir nodrošināt nelikumīgi aizvestu vai aizturētu bērnu ātru atgriešanu.

                     (4)

                     Visas Savienības dalībvalstis ir 1980. gada Hāgas konvencijas dalībnieces.

                     (5)

                     Savienība mudina trešās valstis pievienoties 1980. gada Hāgas konvencijai un atbalsta 1980. gada Hāgas konvencijas pareizu īstenošanu, kopā ar dalībvalstīm cita starpā piedaloties speciālajās komisijās, kuras regulāri organizē Hāgas Starptautisko privāttiesību konference.

                     (6)

                     Delikātos starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumos vislabākais risinājums varētu būt kopējs tiesiskais regulējums, kas piemērojams attiecībās starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm.

                     (7)

                     1980. gada Hāgas konvencijā ir noteikts, ka to piemēro attiecībās starp valsti, kas tai pievienojas, un tām līgumslēdzējām valstīm, kas ir deklarējušas, ka akceptē šo pievienošanos.

                     (8)

                     1980. gada Hāgas konvencija liedz par tās dalībnieci kļūt tādām reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām, kāda ir Savienība. Tāpēc Savienība konvencijai nevar pievienoties, un tā nevar arī deponēt deklarāciju, ar ko akceptē pievienojošās valsts pievienošanos.

                     (9)

                     Kā norādīts Eiropas Savienības Tiesas atzinumā 1/13 (3), 1980. gada Hāgas konvencijā paredzētā pievienošanās akcepta deklarācija ietilpst Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē.

                     (10)

                     Ekvadora savu pievienošanās instrumentu attiecībā uz 1980. gada Hāgas konvenciju deponēja 1992. gada 22. janvārī. 1980. gada Hāgas konvencija Ekvadorā stājās spēkā 1992. gada 1. aprīlī.

                     (11)

                     Visas attiecīgās dalībvalstis, izņemot Austriju un Dāniju, jau ir akceptējušas Ekvadoras pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Ekvadora ir akceptējusi Bulgārijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Rumānijas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Ekvadorā esošā stāvokļa izvērtējuma tika secināts, ka Austrija var Savienības interesēs akceptēt Ekvadoras pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem.

                     (12)

                     Ukraina savu pievienošanās instrumentu attiecībā uz 1980. gada Hāgas konvenciju deponēja 2006. gada 2. jūnijā. 1980. gada Hāgas konvencija Ukrainā stājās spēkā 2006. gada 1. septembrī.

                     (13)

                     Visas dalībvalstis, izņemot Austriju un Dāniju, jau ir akceptējušas Ukrainas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Ukrainā esošā stāvokļa izvērtējuma tika secināts, ka Austrija var Savienības interesēs akceptēt Ukrainas pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem.

                     (14)

                     Tāpēc Austrija būtu jāpilnvaro saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem deponēt deklarācijas, ar ko tā Savienības interesēs akceptē Ekvadoras un Ukrainas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pārējām Savienības dalībvalstīm, kas jau akceptējušas Ekvadoras un Ukrainas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, nebūtu jādeponē jaunas pievienošanās akcepta deklarācijas, jo saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām līdzšinējās deklarācijas paliek spēkā.

                     (15)

                     Apvienotajai Karalistei un Īrijai regula “Brisele IIa” ir saistoša, un tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

                     (16)

                     Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Austrija ar šo tiek pilnvarota Savienības interesēs akceptēt Ekvadoras un Ukrainas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai.

               2.   Austrija ne vēlāk kā 2020. gada 19. februārī deponē deklarāciju, ar kuru Savienības interesēs akceptē Ekvadoras un Ukrainas pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai un kura formulēta šādi:

                  “[Pilns DALĪBVALSTS nosaukums] deklarē, ka tā saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/306 akceptē Ekvadoras un Ukrainas pievienošanos 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem.”

               3.   Austrija divos mēnešos no dienas, kad deponēta deklarācija, ar ko akceptēta Ekvadoras un Ukrainas pievienošanās 1980. gada Hāgas konvencijai, informē Padomi un Komisiju par deponēšanu un dara Komisijai zināmu minētās deklarācijas tekstu.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

            3. pants
            Šis lēmums ir adresēts Austrijai.

            Briselē, 2019. gada 18. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               N. BĂDĂLĂU

            (1)  2019. gada 31. janvāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

            (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (2003. gada 27. novembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par Regulas (EK) Nr. 1347/2000 atcelšanu (OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.).

            (3)  ECLI:EU:C:2014:2303.


title: Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2019/311 (2019. gada 19. februāris), ar ko ieceļ divus Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste

text:
                  22.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 51/28

         PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2019/311
         (2019. gada 19. februāris),
         ar ko ieceļ divus Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
         ņemot vērā Dānijas valdības priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2015. gada 18. septembrī un 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumus (ES, Euratom) 2015/1600 (1) un (ES, Euratom) 2015/1790 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus. 2016. gada 16. februārī ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/229 (3)
                        Marie-Louise KNUPPERT kundzi locekļa amatā aizstāja Arne GREVSEN kungs.

                     (2)

                     Pēc Bernt FALLENKAMP kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta.

                     (3)

                     Pēc Arne GREVSEN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 20. septembrim, par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas loceklēm tiek ieceltas:

                        —

                           Dorthe ANDERSEN kundze, Head of Danish Trade Union EU Office,

                        —

                           Bente SORGENFREY kundze, 1. vice president FH - Danish Trade Union Confederation.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 19. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. CIAMBA

            (1)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1600 (2015. gada 18. septembris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 248, 24.9.2015., 53. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1790 (2015. gada 1. oktobris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 260, 7.10.2015., 23. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2016/229 (2016. gada 16. februāris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste (OV L 41, 18.2.2016., 22. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/312 (2019. gada 21. februāris), ar kuru groza un pagarina Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)

text:
                  22.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 51/29

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/312
         (2019. gada 21. februāris),
         ar kuru groza un pagarina Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2014. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu 2014/219/KĀDP (1) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali).

                     (2)

                     Padome 2017. gada 11. janvārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/50 (2), ar ko EUCAP Sahel Mali darbību pagarināja līdz 2019. gada 14. janvārim. 2017. gada 7. decembrī Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2264 (3), ar ko EUCAP Sahel Mali nodrošināja finanšu atsauces summu līdz 2019. gada 14. janvārim.

                     (3)

                     2018. gada 25. jūnijā secinājumos par Sāhelu/Mali Padome uzsvēra, ka papildus valsts spēju stiprināšanai ar KDAP darbībām ir svarīgi reģionalizēt KDAP Sāhelā ar mērķi vajadzības gadījumā stiprināt civilo un militāro atbalstu pārrobežu sadarbībai, reģionālās sadarbības struktūrām, jo īpaši G5 Sāhelas struktūrām, un G5 valstu spējas un līdzatbildību nolūkā risināt drošības problēmas reģionā.

                     (4)

                     2018. gada 25. oktobrī pēc EUCAP Sahel Mali stratēģiskās pārskatīšanas Politikas un drošības komiteja ieteica EUCAP Sahel Mali pagarināt līdz 2021. gada 14. janvārim.

                     (5)

                     2018. gada 17. decembrī, gaidot, kad Padome apstiprinās ar Sāhelas reģionalizāciju saistītos plānošanas dokumentus, Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/2008 (4), ar ko EUCAP Sahel Mali pagarināja un finanšu atsauces summu nodrošināja līdz 2019. gada 28. februārim.

                     (6)

                     Tādēļ Lēmuma 2014/219/KĀDP darbība būtu jāpagarina līdz 2021. gada 14. janvārim.

                     (7)

                        EUCAP Sahel Mali tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu 2014/219/KĀDP groza šādi:

                        1)

                        lēmuma 14. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
                        “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2019. gada 1. marta līdz 2021. gada 14. janvārim segtu ar misiju EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir 66 930 000 EUR.”;

                        2)

                        lēmuma 18. panta otro teikumu aizstāj ar šādu:
                        “To piemēro līdz 2021. gada 14. janvārim.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
            To piemēro no 2019. gada 1. marta.

            Briselē, 2019. gada 21. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. CIAMBA

            (1)  Padomes Lēmums 2014/219/KĀDP (2014. gada 15. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 113, 16.4.2014., 21. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/50 (2017. gada 11. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 7, 12.1.2017., 18. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/2264 (2017. gada 7. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 324, 8.12.2017., 52. lpp.).

            (4)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/2008 (2018. gada 17. decembris), ar ko groza un pagarina Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 322, 18.12.2018., 24. lpp.).