title: EBTA Uzraudzības iestādes lēmums Nr. 081/17/COL (2017. gada 26. aprīlis) izbeigt oficiālo izmeklēšanu par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts, iznomājot zemi un īpašumu Gufunes rajonā (Islande) [2017/1911]

text:
               19.10.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 269/53

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
   Nr. 081/17/COL
   (2017. gada 26. aprīlis)
   izbeigt oficiālo izmeklēšanu par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts, iznomājot zemi un īpašumu Gufunes rajonā (Islande) [2017/1911]
   EIROPAS BRĪVĀS TIRDZNIECĪBAS ASOCIĀCIJAS (EBTA) UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (turpmāk “Uzraudzības iestāde”),
   ņemot vērā:
   Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61. pantu un 26. protokolu,
   Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (turpmāk “Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pantu,
   Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokolu (“3. protokols”) un jo īpaši tā I daļas 1. pantu un II daļas 7. panta 2. punktu un 13. pantu,
   pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt savas piezīmes atbilstoši minētajiem nosacījumiem (1), un ņemot vērā to iesniegtās piezīmes,
   tā kā:
   I.   FAKTI

   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Uzņēmums Gámaþjónustan hf. (“sūdzības iesniedzējs”) 2014. gada 2. aprīļa e-pasta vēstulē iesniedza Uzraudzības iestādei sūdzību par iespējamu nelikumīgu valsts atbalstu, ko Reikjavīkas pilsēta (“pilsēta”) piešķīrusi, iznomājot īpašumu un zemi Gufunes rajonā Reikjavīkā Islandē uzņēmumam Íslenska Gámafélagið (“ÍG”) par cenu, kas esot zemāka par tirgus cenu (2).

               (2)

               Pēc sākotnējās izmeklēšanas Uzraudzības iestāde 2015. gada 30. jūnijā pieņēma Lēmumu Nr. 261/15/COL uzsākt oficiālu izmeklēšanu par iespējamo atbalstu. Islandes iestādes 2015. gada 1. oktobra vēstulē (3) sniedza atbildi saistībā ar Uzraudzības iestādes lēmumu.

               (3)

               Uzraudzības iestādes lēmums par oficiālas izmeklēšanas procedūras sākšanu tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā 2015. gada 24. septembrī, un ieinteresētajām personām tika dots viens mēnesis laika, lai sniegtu piezīmes par Uzraudzības iestādes sākotnējo viedokli (4).

               (4)

               Pēc vienu nedēļu ilga termiņa pagarinājuma saņemšanas ÍG2015. gada 29. oktobra vēstulē (5) iesniedza piezīmes. Uzraudzības iestāde citas piezīmes nesaņēma. Pēc tam, kad bija beidzies viena mēneša termiņš, kura laikā varēja iesniegt piezīmes, Uzraudzības iestāde 2015. gada 25. novembrī saņēma no sūdzības iesniedzēja e-pasta vēstuli (6), kurā bija sniegta informācija par tirgu. Uzraudzības iestāde 2015. gada 26. novembra vēstulē (7) nosūtīja piezīmes un informāciju par tirgu Islandes iestādēm, un tām tika dota iespēja atbildēt. Islandes iestādes sniedza atbildi 2016. gada 5. janvāra vēstulē (8). Par šo jautājumu diskutēja arī Islandes iestāžu un Uzraudzības iestādes pārstāvji sanāksmē, kas notika Reikjavīkā 2016. gada 12. februārī.

               (5)

               Visbeidzot, Uzraudzības iestāde saņēma papildu informāciju par notikumiem Gufunes rajonā, ko sūdzības iesniedzējs sniedza 2016. gada 21. maija (9), 2016. gada 27. maija (10) un 2016. gada 15. decembra (11) e-pasta vēstulē.

         2.   PASĀKUMA APRAKSTS

   2.1.   GUFUNES RAJONS

               (6)

                  Gufunes rajons atrodas Islandē, Reikjavīkas pilsētas Grafarvogur priekšpilsētā. Līdz 2001. gadam šajā rajonā darbojās mēslošanas līdzekļu rūpnīca Áburðarverksmiðjan. Reikjavīkas Plānošanas fonds (Skipulagssjóður Reykjavíkur, “SR”) 2002. gadā iegādājās rūpnīcu un apkārtējo teritoriju no Áburðarverksmiðjan akcionāriem (“iegādes līgums”). Saskaņā ar Islandes iestāžu sniegto informāciju tajā laikā iecere bija šajā rajonā nojaukt visas ēkas un iekārtas. Fonds SR 2007. gadā tika likvidēts, un tika dibināts jauns fonds Eignasjóður, kas pārņēma SR aktīvus un funkcijas.

               (7)

               Saskaņā ar Reikjavīkas pašvaldības zonējuma plānu 2001.–2024. gadam ir paredzēts, ka Gufunes rajons ir dzīvojamais rajons, nevis rajons, kurā notiek rūpnieciskā darbība (12). Turklāt šajā rajonā ir paredzēts būvēt Sundabraut automaģistrāli, kas savienos Laugarnes un Gufunes rajonu. Saskaņā ar Reikjavīkas pašvaldības plānu 2010.–2030. gadam Gufunes rūpniecības rajonā aktivitāte samazinās un sagaidāms, ka nākotnē šis rajons būs dažādi izmantojama pilsētas teritorija ar dzīvojamajām ēkām un ēkām, kas paredzētas ekoloģiski tīrai komercdarbībai (13). Nevienā no plāniem nav paredzēts, ka nākotnē šajā rajonā turpināsies rūpnieciskā darbība.

         2.2.   LĪGUMI, KAS NOSLĒGTI STARP REIKJAVĪKAS PILSĒTU UN UZŅĒMUMU “ÍSLENSKA GÁMAFÉLAGIÐ” PAR ZEMES UN ĪPAŠUMA NOMU GUFUNES RAJONĀ

               (8)

               2002. gada februārī, kad SR iegādājās zemi un īpašumus Gufunes rajonā, to aizņēma vairāki nomnieki (galvenokārt darbuzņēmēji un projektu attīstītāji). Tajā laikā uzņēmumam ÍG bija noslēgts nomas līgums ar rūpnīcu Áburðarverksmiðjan – tas tika noslēgts 1999. gada 29. oktobrī (“1999. gada līgums”). 1999. gada līgumā bija noteikta mēneša nomas maksa ISK 159 240 apmērā, pamatojoties uz cenu par kvadrātmetru (14). ÍG izmantoja zemi savai atkritumu apsaimniekošanas uzņēmējdarbībai. Saskaņā ar iegādes līgumu SR no Áburðarverksmiðjan pārņēma visus pienākumus un tiesības saistībā ar esošajiem nomas līgumiem, tostarp saistībā ar 1999. gada līgumu ar ÍG.

               (9)

               Saskaņā ar pilsētas sniegto informāciju Gufunes rajonā pastāvīgi notika aktīva darbība un to bija grūti apsaimniekot. Turklāt ēkas un iekārtas bija sliktā stāvoklī, daži nomnieki nemaksāja nomas maksu un rajonā bija sakrājušies metāllūžņi, piemēram, automobiļu vraki. Tādēļ pilsētas vadībai bija skaidrs, ka, lai pilsēta varētu pildīt savas zemes īpašnieka funkcijas, tai būtu jāpieņem darbā personāls, kas kontrolētu minēto rajonu visu diennakti.

               (10)

               Ņemot vērā radušos situāciju, netika uzskatīts, ka rajonu var piedāvāt nomai. Tādēļ tika nolemts neatjaunināt esošos nomas līgumus, bet tā vietā noslēgt līgumu tikai ar vienu nomnieku. Tāpēc SR nolēma risināt sarunas ar ÍG par rajona nomas, attīrīšanas un uzraudzības nosacījumiem. ÍG tobrīd bija lielākais atsevišķais nomnieks, turklāt tas laicīgi maksāja nomas maksu (15). Tālāk sniegts pārskats par līgumiem, kas tika noslēgti starp SR un ÍG:

                           i)

                              2005. gada 22. februārī
                              SR un ÍG noslēdza nomas līgumu par dažiem īpašumiem rajonā, ar ko tika aizstāts 1999. gada līgums. Kopējā mēneša nomas maksa tika noteikta ISK 960 000 apmērā par kopējo platību 4 676 kvadrātmetri (tostarp par 500 m2 lielu zemes gabalu) (16);

                           ii)

                              2005. gada 14. oktobrī
                              SR un ÍG noslēdza līgumu par zemes nomu, attīrīšanu un uzraudzību Gufunes rajonā (“2005. gada vispārējais nomas līgums”), ar ko tika aizstāts iepriekšējais 2005. gada 22. februāra līgums. Saskaņā ar šo līgumu ÍG bija pienākums veikt īpašumā visus tā uzturēšanas darbus un uzlabojumus. 2005. gada vispārējais nomas līgums bija spēkā līdz 2009. gada 31. decembrim. 2005. gada vispārējā nomas līgumā nebija noteikts, cik kvadrātmetrus īpašumā ÍG nomāja. Taču 2005. gada vispārējā nomas līguma pielikumā bija pievienota no gaisa uzņemta attēla izdruka, kurā bija norādīts, kuras rajona teritorijas ir iznomātas ÍG
                               (17). Islandes iestādes paskaidroja, ka līgums attiecās uz teritoriju, kuras lielums bija aptuveni 130 000 kvadrātmetru. 2005. gada vispārējā nomas līgumā nebija noteikta nedz cena par vienu kvadrātmetru, nedz arī ÍG pienākumu vērtība. Kopējā mēneša nomas maksa bija noteikta ISK 2 000 000 apmērā, un to katru mēnesi pārrēķināja atbilstoši patēriņa cenu indeksam (18);

                           iii)

                              2006. gada 29. decembrī, veicot grozījumus 2005. gada vispārējā nomas līgumā, tā termiņš tika pagarināts līdz 2011. gada 31. decembrim. ÍG tika uzlikts arī pienākums nojaukt konkrētus īpašumus un aizvākt teritorijā esošās iekārtas. ÍG tika atļauts paturēt uz sava rēķina no teritorijas aizvāktās ierīces un iekārtas (19);

                           iv)

                              2007. gada 21. decembrī, veicot grozījumus 2005. gada vispārējā nomas līgumā, tā termiņš tika pagarināts līdz 2015. gada 31. decembrim. Tika noteikts, ka īpašnieks jebkurā brīdī var pārņemt daļu no iznomātās zemes vai visu šo zemi, ja tas būtu nepieciešams zemes izmantošanas plānojumā veikto izmaiņu dēļ. ÍG apņēmās arī atjaunot elektrības, ūdens un apkures pieslēgumus, kas bija kļuvuši nelietojami. Turklāt ÍG atsauca prasību pret pilsētu par kaitējuma atlīdzināšanu (20);

                           v)

                              2009. gada 15. jūnijā, veicot grozījumus 2005. gada vispārējā nomas līgumā, tā termiņš tika pagarināts līdz 2018. gada 31. decembrim. ÍG apņēmās veikt rajona uzturēšanas darbus un paaugstināt aizsargdambi, kā arī tika pagarināts esošā līguma termiņš par Reikjavīkas Jahtklubam piederošās laivu novietnes nomu. ÍG apņēmās arī atsaukt prasību pret pilsētu saistībā ar uzturēšanas izmaksām (21).

               (11)

               Saskaņā ar pilsētas sniegto informāciju, lai gan ÍG nomātās zemes platība ir 130 000 m2, uzņēmums saviem mērķiem var izmantot tikai 110 000 m2. Kopējā reģistrētā ēku platība ir 24 722 m2. Saskaņā ar Islandes Īpašumu reģistra datiem tās zemes vērtība, kura iepriekš piederēja rūpnīcai Áburðarverksmiðjan, ir ISK 211 000 000. ÍG nomātās zemes vērtība nav noteikta, taču pilsēta ir aprēķinājusi, ka visas tās zemes vērtība, kura iepriekš piederēja rūpnīcai Áburðarverksmiðjan, ir aptuveni ISK 137 000 000. ÍG nomāto ēku kopējā reģistrētā vērtība ir ISK 850 323 512 (22).

               (12)

               Saskaņā ar 4. panta 2. punktu Islandes Likumā par pašvaldību ienākumiem (Likums Nr. 4/1995) īpašuma nodokli maksā īpašuma īpašnieks, izņemot gadījumus, ja tiek iznomātas lauku saimniecības vai zemes gabali vai ja ir noslēgta vienošanās par zemes izmantošanu citiem mērķiem, – tad nodokli maksā iedzīvotājs vai lietotājs. Attiecīgā zeme, ēkas un iekārtas atrodas teritorijā, kas ir definēta kā ostas teritorija un pieder uzņēmumam Faxaflóahafnir sf. un kas tiek iznomāta pilsētai. Tādēļ pilsēta maksā īpašuma nodokli par nomāto zemi un īpašumiem, kas iznomāti ÍG.

               (13)

               Lai gan nevienā līgumā nav ietverta informācija par ÍG sniegto pakalpojumu vērtību, pilsēta ir iesniegusi tabulu, kurā aprēķinātas ÍG izmaksas, kas paredzētas 2005. gada vispārējā nomas līgumā un tā turpmākajos grozījumos (turpmāk kopā saukti “nomas līgumi”), no dienas, kad tika noslēgts 2005. gada vispārējais nomas līgums, līdz nomas perioda beigām 2018. gadā (23). Aprēķinus veica pilsētas eksperti-analītiķi. Turklāt sniegtā informācija ietver datus gan par pabeigto, gan nepabeigto nojaukšanas projektu izmaksām. Saskaņā ar sniegto informāciju ÍG vidējās mēneša izmaksas ir ISK 10 815 624 – šī summa ietver arī nomas maksu. Tādējādi nomas maksa mēnesī ir aptuveni 25 % no ÍG kopējām ikmēneša izmaksām.

               (14)

               Laikā, kad tika noslēgts 2005. gada 22. februāra nomas līgums, SR uzņēmumam ÍG neuzlika nekādus pienākumus. ÍG pienākumi tika ieviesti ar 2005. gada vispārējo nomas līgumu, kas tika noslēgts 2005. gada 14. oktobrī, un tos noteica, ņemot vērā ierosinātos nojaukšanas darbus un aplēstās izmaksas par attīrīšanu, atkritumu aizvākšanu un rajona uzraudzību. Ņemot vērā rajona stāvokli, tika uzskatīts, ka pienākumi attiecībā uz teritorijas attīrīšanu un atkritumu aizvākšanu ir ļoti plaši. Tālāk sniegts ÍG izmaksu aprēķins atbilstoši tā pienākumiem, kas noteikti 2005. gada vispārējā nomas līgumā (24).

                           Gads

                           2006.

                           2007.

                           2008.

                           2009.

                           2010.

                           2011.

                           2012.

                           2013.

                           2014.

                           2015.

                           2016.

                           2017.

                           2018.

                              Nomas maksa

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                           32 370 315

                              Darbinieki

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                           11 520 000

                              Administrācija

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                              Uzturēšana

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                              Juridiskie pakalpojumi

                           1 500 000

                           1 000 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                              Izmaksas par citu lietotāju patērēto enerģiju

                           5 000 000

                           5 000 000

                              Nepabeigtie nojaukšanas projekti

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                           21 538 462

                              Pabeigtie nojaukšanas projekti

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                           8 835 222

                              Remontdarbi

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                              Vārti/žogi

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                           600

                              Tīrīšana

                           7 000 000

                           7 000 000

                           7 000 000

                           7 000 000

                           3 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                              Krāsošana

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                           2 000 000

                              Rekonstrukcija

                           30 000 000

                           10 000 000

                           10 000 000

                           8 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                           6 000 000

                              Elektroinstalācija u. tml.

                           7 500 000

                           8 000 000

                           9 000 000

                           12 000 000

                           9 500 000

                           7 200 000

                           6 500 000

                           5 000 000

                           4 000 000

                           3 000 000

                           3 000 000

                           3 000 000

                           3 000 000

                              Notekūdeņi

                           10 600 000

                           10 600 000

                           10 600 000

                           10 600 000

                              Mols

                           6 000 000

                           6 000 000

                              Atkritumu aizvākšana

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           7 200 000

                           6 500 000

                           2 000 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                           500 000

                              Asfalts

                           8 000 000

                           8 000 000

                           8 000 000

                           8 000 000

                           6 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                           5 000 000

                              Augsne

                           10 000 000

                           10 000 000

                           10 000 000

                           10 000 000

                           5 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                           4 000 000

                              Ugunsgrēka trauksme

                           10 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                           1 000 000

                              Pienākumi, kopā

                           138 393 684

                           109 393 684

                           104 893 684

                           112 593 684

                           95 394 284

                           91 594 284

                           89 394 284

                           81 894 284

                           91 494 284

                           90 494 284

                           90 494 284

                           90 494 284

                           79 894 284

                              Kopā, ISK

                           170 763 999

                           141 763 999

                           137 263 999

                           144 963 999

                           127 764 599

                           123 964 599

                           121 764 599

                           114 264 599

                           123 864 599

                           122 864 599

                           122 864 599

                           122 864 599

                           112 264 599

                              Vidēji mēnesī

                           14 230 333

                           11 813 667

                           11 438 667

                           12 080 333

                           10 647 050

                           10 330 383

                           10 147 050

                           9 522 050

                           10 322 050

                           10 238 717

                           10 238 717

                           10 238 717

                           9 355 383

                              Vidēji

                              10 815 624

                              Avots: Reikjavīkas pilsētas dati.

         2.3.   NESENIE NOTIKUMI GUFUNES RAJONĀ

               (15)

               Reikjavīkas pilsētas dome 2014. gada sākumā vienojās izveidot koordinācijas komiteju, kas izstrādātu redzējumu par Gufunes rajonu (25). Attiecībā uz Gufunes rajona nākotnes plānojumu komiteja ierosināja rīkot atklātu priekšlikumu konkursu. Reikjavīkas pilsētas domes sanāksmē 2015. gada jūnijā tika panākta vienošanās publicēt sludinājumu par konkursu, kurā ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt priekšlikumus par Gufunes rajona turpmāko attīstību (26). Pēc paziņojuma publicēšanas pilsēta saņēma četrus priekšlikumus. Vienu no šiem priekšlikumiem iesniedza filmu veidošanas uzņēmums RVK Studios, kas izteica vēlmi iegādāties daļu ēku Gufunes rajonā, lai tur attīstītu kinematogrāfijas nozari. Ēkas, kuras vēlējās iegādāties RVK Studios, ir vairāki bijušās rūpnīcas Áburðarverksmiðjan īpašumi, kas saskaņā ar nomas līgumiem bija iznomāti ÍG.

               (16)

               Pilsēta un RVK Studios vēlāk piesaistīja divus neatkarīgus nekustamo īpašumu aģentus, lai tie novērtētu attiecīgo Gufunes rajona daļu (27). Pilsētas domes sanāksmē 2015. gada 18. novembrī dome nolēma Īpašumu pārvaldības un ekonomisko lietu birojam dot uzdevumu sākt sarunas ar RVK Studios, pamatojoties uz šiem novērtējumiem (28). Turklāt dome uzdeva minētajam birojam sākt sarunas ar ÍG par ēku atbrīvošanu un iespējamu pārcelšanos saskaņā ar 2005. gada vispārējā nomas līguma noteikumiem.

               (17)

               Reikjavīkas pilsētas dome 2016. gada 19. maijā vienojās slēgt līgumu ar RVK Studios par vairāku īpašumu iegādi Gufunes rajonā (29). Pilsēta vēlāk paziņoja, ka ÍG pārcels savu darbību uz pilsētas jauno rūpniecisko rajonu, kas atrodas Esjumelar rajonā (30). Reikjavīkas mērs un ÍG izpilddirektors 2016. gada 20. maijā parakstīja līgumus par nomas līgumu darbības izbeigšanu un ÍG pārvietošanu, kā arī vienojās par ÍG jaunajām telpām Esjumelar rajonā. 2016. gada 27. maijā pilsēta parakstīja vienošanos ar RVK Studios par vairāku bijušās rūpnīcas Áburðarverksmiðjan īpašumu pārdošanu (31). To īpašumu platība, kas tika pārdoti RVK Studios, ir 8 400 m2, un pārdošanas cena bija ISK 301 650 000. Pilsēta arī piedāvāja RVK Studios iespēju iegādāties teritoriju, kas atrodas uz austrumiem no šīm ēkām un kuras kopējā platība ir 19 200 m2. Par šādu iespēju RVK Studios gadā maksās ISK 1 000 par kvadrātmetru.

         3.   SŪDZĪBA

               (18)

               Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju pilsēta ir piešķīrusi nelikumīgu valsts atbalstu ÍG, iznomājot īpašumu un zemi Gufunes rajonā par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu. Sūdzības iesniedzējs savā sūdzībā Uzraudzības iestādei norāda, ka, lai gan ir grūti noteikt precīzu atbalsta apmēru, cena noteikti ir krietni zemāka par saprātīgu tirgus cenu. Tā kā ÍG nemaksā normālu tirgus cenu, uzņēmumam ir konkurences priekšrocība. Turklāt sūdzības iesniedzējs norāda, ka par zemi Gufunes rajonā interesējas daudzi uzņēmumi, kuru darbībai ir vajadzīgas plašas teritorijas, piemēram, transporta mezglu attīstītāji un uzņēmumi, kas sniedz uzglabāšanas pakalpojumus.

               (19)

               Sūdzības iesniedzējs norādīja, ka 2005. gada vispārējā nomas līgumā noteiktā nomas maksa bija ISK 2 miljoni un katru gadu nomas maksa tika paaugstināta atbilstoši patēriņa cenu indeksam (īpašuma nodoklis, kuru maksāja nevis ÍG, bet gan īpašuma īpašnieks, proti, pilsēta, veido 41 % no gada nomas maksas). Turklāt ÍG ir jāpilda konkrēti uzturēšanas pienākumi, kurus uzskata par daļu no nomas maksas, lai gan šo pienākumu aptuvenās izmaksas līgumos nav minētas. Nomas līgumi arī neaizliedz ÍG nodot zemi apakšnomā trešām personām. Sūdzības iesniedzējs uzsvēra, ka nomas līgumos nebija iekļauts to iespējamo ienākumu novērtējums, kas tiktu gūti no īpašuma daļu apakšnomas, un nebija minēts, vai šāda apakšnoma ietekmē nomas cenu.

               (20)

               Sūdzības iesniedzējs arī norāda, ka nav skaidrs, kāda ir cena par kvadrātmetru un kā tika noteikta nomas maksa. Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju, pamatojoties uz dažādām atzītām cenas noteikšanas metodēm, tirgus cenai par īpašuma nomu ir jābūt ISK 12–41 miljonam mēnesī. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka īpašuma iznomāšana ÍG par cenu, kas ir krietni zemāka par tirgus vērtību, ir pretrunā EEZ valsts atbalsta noteikumiem.

         4.   OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

               (21)

               Lēmumā Nr. 261/15/COL Uzraudzības iestāde sākotnēji izvērtēja, vai līgumi, kas noslēgti starp pilsētu un ÍG par Gufunes rajona nomu, ir uzskatāmi par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, un, ja tas tā ir, vai šāds valsts atbalsts ir uzskatāms par saderīgu ar EEZ līguma darbību.

               (22)

               Izvērtējot Islandes iestāžu iesniegto informāciju, Uzraudzības iestāde izdarīja sākotnējo secinājumu, ka nevar izslēgt, ka līgumi starp pilsētu un ÍG ir valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Lēmumā Nr. 261/15/COL tika aplūkoti šādi aspekti:

                           i)

                           valsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nolūkā ietver visas valsts pārvaldes struktūras no centrālās valdības līdz pašvaldības līmenim. Tā kā ÍG iznomātā zeme un īpašumi piederēja pilsētai, jebkāda nomas maksas atlaide būtu uzskatāma par valsts resursu nodošanu;

                           ii)

                           Uzraudzības iestāde izteica šaubas par to, vai pilsēta, slēdzot līgumus ar ÍG, rīkojās kā privāts iznomātājs salīdzināmā juridiskajā un faktiskajā situācijā. Uzraudzības iestādes sākotnējais novērtējums liecināja, ka nevar izslēgt ekonomisku priekšrocību par labu ÍG;

                           iii)

                           tā kā citiem uzņēmumiem nebija sniegta iespēja piedalīties sarunās ar pilsētu par zemes un īpašumu nomu, Uzraudzības iestāde sākotnēji uzskatīja, ka minētie pasākumi, šķiet, bija selektīvi;

                           iv)

                           visbeidzot, Uzraudzības iestāde norādīja, ka jebkāds ÍG piešķirts atbalsts nomas maksas atlaides formā teorētiski būtu devis iespēju uzņēmumam pēc atbalsta saņemšanas paplašināt vai vismaz saglabāt savu darbību. Tādējādi atbalsts varēja ierobežot to uzņēmumu iespējas, kuri veic uzņēmējdarbību citās līgumslēdzējās pusēs, kas būtu gribējušas konkurēt ar ÍG Islandes atkritumu savākšanas tirgū. Tāpēc atbalsts varēja izkropļot konkurenci un iespaidot tirdzniecību EEZ.

               (23)

               Uzraudzības iestāde norādīja, ka bija nepieciešami papildu pierādījumi, lai varētu noteikt, vai nomas līgumu nosacījumus var uzskatīt par saderīgiem ar EEZ līguma darbību.

               (24)

               Attiecīgi Uzraudzības iestādei radās šaubas, vai nomas līgumi starp pilsētu un ÍG bija uzskatāmi par valsts atbalstu, un, ja bija, vai tie bija uzskatāmi par saderīgiem ar EEZ līguma darbību saskaņā ar tā 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

         5.   PILSĒTAS PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR PROCEDŪRAS SĀKŠANU

               (25)

               Pilsēta norādīja, ka līgumi ar ÍG neietvēra valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, jo ÍG neieguva priekšrocību.

               (26)

               Saskaņā ar pilsētas sniegto informāciju 2005. gada 22. februāra un 14. oktobra līgumi tika noslēgti atbilstīgi normāliem tirgus apstākļiem, jo nomas maksa bija noteikta, balstoties uz nomas maksu, kas tika aprēķināta pēc atklāta sludinājuma publicēšanas 2003. gada beigās, un atbilda pilsētas ekspertu veiktajai analīzei/aprēķiniem.

               (27)

               Pilsēta noraida apgalvojumu, ka sūdzības iesniedzēja minētās metodes ir piemērotas tirgus nomas maksas noteikšanai. Tā vietā pilsēta salīdzinājumam sniedz informāciju par cita tāda īpašuma nomas maksu, kas atrodas Gufunes rajonam līdzīgā rūpniecības rajonā, proti, tā ir informācija par vecu valstij piederošu cementa rūpnīcu adresē Sævarhöfði 31.

               (28)

               Pilsēta 2014. gadā iegādājās adresē Sævarhöfði 31 esošo īpašumu. 2013. gadā Valsts centrālā iepirkuma iestāde (Ríkiskaup) Islandes valsts vārdā piedāvāja minēto īpašumu nomāt. Kad pilsēta iegādājās īpašumu, tā sludinājumā norādīja, ka uzvarēs augstākās cenas piedāvājums. Valsts centrālā iepirkuma iestāde saņēma četrus piedāvājumus, un augstākā piedāvātā maksa bija ISK 420 000 mēnesī, turklāt netika noteikts, ka nomniekam ir kādi īpaši pienākumi vai ir jāveic kādi pakalpojumi. Adresē Sævarhöfði 31 esošā īpašuma vērtība ir noteikta ISK 293 028 000 apmērā. Tādējādi augstākais nomas maksas piedāvājums, kas izteikts procentos no īpašuma vērtības, ir 0,147 %. Salīdzinājumā – nomas maksa saskaņā ar 2005. gada vispārējo nomas līgumu ar ÍG ir 0,320 % no Gufunes īpašuma vērtības. Pilsēta uzsver, ka nomas maksa īpašumam adresē Sævarhöfði 31 tika noteikta pēc atklātas sludinājuma publicēšanas procedūras un godīgi atspoguļo rūpniecības rajonu tirgus vērtību pilsētā normālos tirgus apstākļos. Šis salīdzinājums parāda, ka nomas maksa, ko maksāja ÍG, nekādā ziņā nav uzskatāma par tādu, kas ir zemāka par pilsētas rūpniecības rajonu tirgus vērtību, jo īpaši ņemot vērā to, ka, nosakot adresē Sævarhöfði 31 esošā īpašuma nomas maksu, netika ņemti vērā citi faktori, kas ietekmēja nomas maksu Gufunes rajonā.

               (29)

               Pilsēta norādīja – tas, ka citas personas vēlāk izrādīja interesi par rajonu, nav būtiski, izvērtējot pieprasījumu pēc rajonā esošajiem īpašumiem laikā, kad tika noslēgts 2005. gada vispārējais nomas līgums, proti, 2005. gada oktobrī. Toreiz netika uzskatīts, ka rajonu var piedāvāt nomai. Uzņēmums ÍG ir sedzis visas izmaksas saistībā ar teritorijas tīrīšanu un ēku savešanu kārtībā. Turklāt 2003. gadā, kad rajonu piedāvāja nomāt, citas personas neizrādīja nekādu interesi. Tāpēc jāpieņem, ka novēlotā interese ir saistīta ar rajona stāvokli pēc tam, kad ÍG uzņēmās rajona pārvaldību.

               (30)

               Saskaņā ar pilsētas sniegto informāciju augstākā maksa nav vienīgais aspekts, kas Uzraudzības iestādei ir jāņem vērā, piemērojot tirgus ekonomikas dalībnieka kritēriju. Tā vietā būtu jāvērtē būtiskais jautājums, vai tirgus ekonomikas dalībnieks būtu veicis attiecīgo darījumu ar tādiem pašiem nosacījumiem (32). Turklāt jāveic valsts un privāta ieguldītāja rīcības salīdzināšana, atsaucoties uz to, kāda būtu bijusi privāta ieguldītāja attieksme attiecīgā darījuma noslēgšanas laikā, ņemot vērā tolaik pieejamo informāciju un paredzamo notikumu attīstību.

               (31)

               Laikā, kad tika slēgti līgumi starp pilsētu un ÍG, tirgus apstākļi nebija normāli, jo nebija aktīva tirgus šāda veida rūpnieciskajiem īpašumiem šādā stāvoklī. Tādēļ pilsēta uzskata, ka normāli tirgus apstākļi jāizvērtē, raugoties no objektīvas un pārbaudāmas perspektīvas tajā laikā. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, pilsēta uzskata, ka šāda informācija ir pieejama dokumentos, ko Reikjavīka ir iesniegusi šajā lietā. Turklāt, lai uzskatāmi parādītu normālus tirgus apstākļus attiecībā uz šāda veida rūpnieciskajiem rajoniem, piemērs par nomas maksu, kas tika iegūta 2014. gadā par bijušo valsts cementa rūpnīcu adresē Sævarhöfði 31, skaidri parāda, kāda bija tirgus vērtība tādiem rūpnieciskajiem rajoniem kā Gufunes.

               (32)

               Pilsēta uzskata, ka pienākumus, kuri tika uzlikti ÍG saskaņā ar nomas līgumiem, nevar salīdzināt ar pienākumiem, par kuriem radās strīds Haslemoen Leir lietā (33). Maksu samazinošie pienākumi, kas tika apstrīdēti minētajā lietā, bija saistīti ar iespējamiem zaudējumiem uzņēmumam Haslemoen AS saistībā ar to, ka nebūtu iespējams iznomāt konkrētu ēku. Taču ÍG uzliktie pienākumi bija saistīti ar īpašuma uzturēšanas un uzlabošanas darbiem, ēku nojaukšanu, elektrības, ūdens un apkures savienojumu atjaunošanu un citiem būvniecības darbiem rajonā. Šo pienākumu izpildes izmaksas aprēķināja pilsētas eksperti-analītiķi, pamatojoties uz nesen izsludinātu iepirkumu rezultātiem līdzīgos projektos. Lai gan trūkst dokumentu, ar kuriem varētu pamatot ÍG uzticēto pienākumu precīzu ekonomisko ietekmi, un ir neskaidrības attiecībā uz zonēšanu, Uzraudzības iestādei ir jāpiekrīt, ka šie pienākumi ietekmēja nomas maksas samazināšanu. Pilsēta uzskata, ka nebūtu pamatoti neņemt vērā minēto pienākumu ietekmi, jo īpaši tādēļ, ka faktiskās izmaksas, kas radušās ÍG, veicot pienākumus, atbilst aprēķiniem.

               (33)

               Pilsēta norādīja, ka, slēdzot nomas līgumus ar ÍG, tā rīkojās kā tirgus ekonomikas dalībnieks un ņēma vērā zonēšanas apsvērumus. Pilsēta iekļāva līgumos ļoti apgrūtinošus noteikumus ar īsiem termiņiem attiecībā uz līguma darbības pārtraukšanu, lai rajonu būtu iespējams īsā laikā atbrīvot, ja un kad valsts būtu nolēmusi uzsākt Sundabraut automaģistrāles būvniecību. SR pamatīgi pārzināja īpašumus un rajonu un bija labi informēts, lai objektīvi novērtētu, vai rajona stāvoklis bija pietiekami atbilstošs, lai to iznomātu tirgū. Privātais ieguldītājs, pieņemot lēmumus par zemes gabala un īpašumu izmantošanu, vienmēr pievērstu uzmanību zonēšanas plāniem.

               (34)

               Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, pilsēta uzskata, ka nomas līgumi ar ÍG atbilst tirgus ekonomikas dalībnieka kritērijam.

         6.   ÍG PIEZĪMES

               (35)

               Saskaņā ar uzņēmuma ÍG sniegto informāciju zemes gabala lielā teritorija tam kā īrniekam sniedz ļoti ierobežotu ieguvumu un tikai apgrūtina un sadārdzina uzturēšanas un uzraudzības pienākumu veikšanu. Turklāt, lai gan ēkas ir plašas kvadratūras ziņā, tās ir ļoti sliktā stāvoklī. ÍG uzsver, ka ēkas patiešām tika iegādātas tāpēc, lai tās nojauktu. Tika plānota to pilnīga nojaukšana, un bija paredzēts, ka šajā teritorijā atradīsies dzīvojamā zona un automaģistrāle. Tāpēc, nosakot rajona tirgus nomas vērtību, jebkādi aprēķini, pamatojoties uz kvadratūru vai zemes platību, ir nebūtiski.

               (36)

               2003. gadā SR izmantoja teritoriju un ēkas Gufunes rajonā, lai piedāvātu noliktavas pakalpojumus dažādām privātpersonām un uzņēmumiem, kuriem SR bija uzdevis atbrīvot citas teritorijas pilsētā. Šāda kārtība drīz vien kļuva apgrūtinoša SR no loģistikas viedokļa, un tāpēc SR piedāvāja ÍG nomāt visu teritoriju, lai tā tiktu attīrīta. Sākotnēji ÍG nevēlējās uzņemties šo uzdevumu, jo rajonā bija jārisina vairākas problēmas, piemēram, saistībā ar apgrūtinošiem īrniekiem un automobiļu vraku un rūpniecisko atkritumu savākšanu.

               (37)

               Pēdējos 10 gadus uzņēmums ÍG katru mēnesi tērēja vidēji ISK 16,5 miljonus, sedzot uzturēšanas un citas izmaksas, kuras normālos apstākļos būtu jāsedz iznomātājam. Šīs izmaksas ir jāņem vērā, nosakot tirgus nomas maksu.

               (38)

                  ÍG norādīja, ka, lai gan renovācijā tika ieguldīti ievērojami resursi, ēku stāvoklis Gufunes rajonā ir ļoti slikts. Gandrīz katrā ēkā ir noplūdes, un ēku jumti lielākoties ir bojāti un nederīgi. Turklāt gandrīz visi logi, izņemot logus biroja ēkā, ir bojāti un nederīgi, daudzviet ēkās grīdas ir bīstamā stāvoklī un atsevišķās vietās ir caurumi, kā arī kāpnes, kas neatbilst normatīvajiem nosacījumiem. Vairumā ēku nav ūdensapgādes un tualešu, bet elektroapgāde neatbilst normatīvajiem nosacījumiem.

               (39)

               Turklāt nomas periodā ÍG gandrīz pastāvīgi samierinājās ar faktu, ka pilsēta var atprasīt zemi atpakaļ, brīdinot par to vien neilgu laiku iepriekš. Īsais termiņš paziņojuma par līguma darbības pārtraukšanu sniegšanai (18 mēneši) un pienākums atgriezt daļu zemes pēc pieprasījuma, saņemot paziņojumu vien 12 mēnešus iepriekš, bija šķērslis tāda veida uzņēmējdarbības īstenošanai kā atkritumu likvidēšana, jo tā ir saistīta ar jaudīgu transportlīdzekļu un iekārtu izmantošanu.

               (40)

                  ÍG uzskata, ka sūdzības iesniedzēja novēlotajai interesei ir ierobežota nozīme, izvērtējot pieprasījumu attiecīgajā rajonā laikā, kad tika noslēgts 2005. gada vispārējais nomas līgums. 2005. gadā situācija bija tāda, ka netika uzskatīts, ka rajonu var piedāvāt nomai. Kopš tā laika ÍG ir ieguldījis ievērojamus resursus, lai atjaunotu, attīrītu un uzturētu šo rajonu. Tāpēc jāpieņem, ka novēlotā interese ir saistīta ar rajona stāvokli pēc tam, kad ÍG uzņēmās tā pārvaldību.

               (41)

               Visbeidzot, ÍG iesniedza neatkarīgu nomas novērtējumu, kurš datēts ar 2015. gada 15. oktobri un kuru veica uzņēmums 101 Reykjavík Fasteignasala
                   (34). Nomas novērtējumā sniegti aprēķini par 2005. gada vispārējā nomas līguma vērtību 2005. gada oktobrī, pamatojoties uz atsevišķu īpašumu vērtību un stāvokli. Vērtētāja secinājums ir tāds, ka īpašumu un zemes kopējā mēneša nomas vērtība ir ISK 1 870 000.

         II.   NOVĒRTĒJUMS

   1.   VALSTS ATBALSTA ESAMĪBA

               (42)

               EEZ līguma 61. panta 1. punktā ir noteikts šādi:
               “Ja vien šis līgums neparedz ko citu, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalsts vai EBTA valsts vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem, un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm.”

               (43)

               Tas nozīmē, ka pasākums veido valsts atbalstu EK līguma 61. panta 1. punkta nozīmē, ja kumulatīvi ir izpildīti turpmāk norādītie nosacījumi, proti, ja: i) pasākumu ir piešķīrusi valsts vai tas darīts, izmantojot valsts līdzekļus; ii) pasākums rada selektīvas ekonomiskas priekšrocības atbalsta saņēmējam; iii) pasākums rada ietekmi uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm un kropļo konkurenci.

         1.1.   PRIEKŠROCĪBU NEESAMĪBA
   1.1.1.   Vispārīgi jautājumi

               (44)

               Tālāk Uzraudzības iestāde izklāsta savus apsvērumus, kādēļ tā secināja, ka nomas līgumi nenodrošina ÍG priekšrocības EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

               (45)

               Priekšrocība EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē ir jebkāds ekonomisks labums, kuru uzņēmums nebūtu saņēmis parastos tirgus apstākļos, proti, bez valsts iejaukšanās, un kura dēļ uzņēmums ir izdevīgākā stāvoklī nekā tā konkurenti (35). Ja darījums tiktu veikts saskaņā ar izdevīgākiem nosacījumiem tādējādi, ka ÍG maksātu nomu, kas ir zemāka par tirgus cenu, uzņēmums saņemtu priekšrocību valsts atbalsta noteikumu nozīmē.

               (46)

               Lai pārbaudītu šo jautājumu, Uzraudzības iestāde piemēro tā dēvēto tirgus ekonomikas dalībnieka (TED) kritēriju, salīdzinot valsts vai valsts iestāžu rīcību, pārdodot vai iznomājot aktīvus, ar privāto ekonomikas dalībnieku rīcību (36).

               (47)

               TED kritērija piemērošanas mērķis ir izvērtēt, vai valsts ir piešķīrusi priekšrocības uzņēmumam, konkrētos darījumos, piemēram, pārdodot vai iznomājot aktīvus, nerīkojoties tā, kā rīkotos privāts tirgus ekonomikas dalībnieks (37). Valsts iestādes pienākums ir ignorēt valsts politikas mērķus un tā vietā koncentrēties uz vienīgo mērķi, proti, iegūt tirgus situācijai atbilstošu ienesīguma vai peļņas normu no saviem ieguldījumiem un noteikt tirgus cenu aktīvu pārdošanai vai nomai (38). Taču Uzraudzības iestāde ņem vērā, ka šādā novērtējumā parasti ir jāņem vērā jebkādas īpašas tiesības vai pienākumi, kas saistīti ar konkrētajiem aktīviem, jo īpaši tādi, kas var ietekmēt tirgus vērtību.

               (48)

               Atbilstību tirgus apstākļiem un to, vai saskaņotā cena darījumā atbilst tirgus cenai, var noteikt, piemērojot konkrētas aizstājējvērtības. Atvērtas un pārredzamas beznosacījumu pieteikumu iesniegšanas procedūras organizēšana parasti ir piemērots risinājums, lai nodrošinātu, ka valsts iestāžu veikta aktīvu pārdošana vai iznomāšana atbilst TED kritērijam un ka par attiecīgajām precēm un pakalpojumiem ir samaksāta godīga tirgus cena. Taču tas automātiski nenozīmē, ka atbilstīgas pieteikumu iesniegšanas procedūras neesamība vai šādas procedūras iespējamas nepilnības pamato pieņēmumu par valsts atbalsta esamību. Uzraudzības iestāde var paļauties arī uz citām aplēstām vērtībām, tostarp ekspertu vērtējumiem.

         1.1.2.   Iepirkuma procedūras neesamība

               (49)

               Ņemot vērā iepriekš izklāstīto apsvērumu, Uzraudzības iestādei vispirms ir jāpārbauda, vai pilsēta organizēja iepirkuma procedūru, kas bija atbilstīga un piemērota, lai noteiktu tirgus cenu (39). Taču šajā gadījumā ir apstiprināts, ka saistībā ar attiecīgo teritoriju netika uzsākta neviena publiskā iepirkuma procedūra. Turklāt pirms 2005. gada vispārējā nomas līguma noslēgšanas netika veikts neatkarīgs vērtējums.

               (50)

               Tomēr pilsēta ir uzsvērusi, ka, nosakot 2005. gada vispārējā nomas līgumā ÍG piemērojamo nomas maksu, tika izvērtēti dažādi noslēgtie nomas līgumi saistībā ar minēto rajonu, kuri tika noslēgti pēc sludinājumu publicēšanas Islandes plašsaziņas līdzekļos 2003. gadā. Tomēr Uzraudzības iestāde uzskata, ka šie sludinājumi bija tikai uzaicinājumi izteikt ieinteresētību un nav uzskatāmi par atvērtu un konkurējošu pieteikumu iesniegšanas procedūru. Turklāt tie neattiecās uz visu rajonu, kas tika piedāvāts nomā vienam nomniekam, bet gan uz atsevišķiem īpašumiem šajā rajonā.

               (51)

               Tādēļ Uzraudzības iestāde secina, ka šī sludinājuma publicēšanas procedūra neatbilst TED kritērija prasībām. Attiecīgi šī procedūra nevar nodrošināt uzticamu aizstājējvērtību tam, lai noteiktu tirgus cenu attiecīgajām nomas tiesībām.

         1.1.3.   Ekspertu novērtējums par nomas vērtību

               (52)

               Kā norādīts iepriekš, atbilstīgas iepirkuma procedūras neesamība neizslēdz iespēju, ka Uzraudzības iestāde var piemērot TED kritēriju. Taču Uzraudzības iestādei ir jāizvērtē attiecīgā darījuma būtība un jo īpaši jāsalīdzina saskaņotā cena ar tirgus cenu. Šai sakarā Uzraudzības iestāde parasti atsaucas uz neatkarīga eksperta pētījumu par vērtības noteikšanu kā aizstājējvērtību tirgus cenai. Ideālā gadījumā šāds pētījums būtu jāveic darījuma norises laikā. Taču Uzraudzības iestāde savā novērtējumā var izmantot arī ex post pētījumu par vērtības noteikšanu (40).

               (53)

               Pilsēta ir norādījusi, ka Gufunes rajona nomas tirgus cenu ietekmē vairāki aspekti. Pirmkārt, ēkas un iekārtas bija sliktā stāvoklī, vairāki nomnieki nemaksāja nomu un rajonā uzkrājās metāllūžņi, kuri bija jāaizvāc. Otrkārt, nebija skaidrības par Gufunes rajona zonēšanas plāniem. Saskaņā ar iepriekšējiem un pašreizējiem pašvaldības plāniem rūpnieciskā darbība šajā rajonā samazinās, un tāpēc pilsēta nevar noslēgt īpašuma ilgtermiņa nomas līgumu. Treškārt, ÍG bija pienākums atgriezt daļu zemes pēc pieprasījuma, saņemot paziņojumu par to 12 mēnešus iepriekš, un paziņošanas periods attiecībā uz visu rajonu, tostarp ēkām, bija īss – tikai 18 mēneši.

               (54)

               Kā norādīts iepriekš, pilsēta, īstenojot sarunas ar RVK Studios par ēku pārdošanu Gufunes rajonā, piesaistīja divus neatkarīgus nekustamo īpašumu aģentus, lai tie novērtētu īpašumu un nomas tiesību vērtību. Lai gan šie neatkarīgie vērtējumi tieši neattiecas uz īpašumu nomas tirgus cenu, tie apliecina īpašumu slikto stāvokli un to tirgus vērtību. Abi neatkarīgie vērtētāji uzsvēra, ka ēkās ir noplūdes, tām nav pietiekamas izolācijas, teritorijā ir ievērojams daudzums rūpniecisko atkritumu, kas palikuši no tā laika, kad zemes gabalu izmantoja mēslošanas līdzekļu ražošanas uzņēmums, un ka ēkas kopumā ir sliktā stāvoklī. Turklāt dažās ēkās ir azbests, bet citas ēkas ir jānojauc.

               (55)

               Kā norādīts iepriekš, pilsēta ir iesniegusi arī salīdzinājumu ar līdzīgu rūpniecisko īpašumu, kas atrodas adresē Sævarhöfði 31. Valsts centrālā iepirkuma iestāde šo īpašumu piedāvāja nomā, un tika pieņemts augstākais no četriem piedāvājumiem par summu ISK 420 000 mēnesī. Šis nomas līgums neietvēra nekādus īpašus pakalpojumus vai pienākumus, kas jāveic nomniekam. Augstākais nomas piedāvājums, izteikts procentos no īpašuma vērtības, ir 0,147 %, savukārt nomas cena saskaņā ar 2005. gada vispārējo nomas līgumu, kas noslēgts ar ÍG, ir 0,320 % no Gufunes rajona īpašumu vērtības.

               (56)

               Turklāt uzņēmums 101 Reykjavík Fasteignasala ir veicis 2005. gada vispārējā nomas līguma neatkarīgu novērtējumu (41). Novērtējums datēts ar 2015. gada 15. oktobri. Tas veikts, pamatojoties uz atsevišķu īpašumu vērtību un stāvokli, – visi šie īpašumi tika atsevišķi novērtēti un rūpīgi pārbaudīti. Novērtējumā uzmanība pievērsta īpašumu un rajona stāvoklim 2005. gadā, kad tika noslēgts vispārējais nomas līgums, kā arī dominējošajiem tirgus apstākļiem tajā laikā. Vērtētājs secina, ka īpašumu kopējā mēneša nomas vērtība 2005. gada oktobrī bija ISK 1 870 000. Taču saskaņā ar 2005. gada vispārējo nomas līgumu uzņēmumam ÍG noteiktā mēneša nomas maksa bija ISK 2 000 000, un to katru mēnesi pārrēķināja atbilstoši patēriņa cenu indeksam (42). Tādējādi ÍG maksātā ikmēneša maksa ir augstāka nekā nomas tirgus cena, kas noteikta eksperta vērtējumā.

               (57)

               Ņemot vērā visu iepriekš izklāstīto informāciju, Uzraudzības iestāde uzskata, ka 2005. gada vispārējais nomas līgums nebija noslēgts par cenu, kas ir zemāka par tirgus cenu.

               (58)

               Visbeidzot, Uzraudzības iestāde norāda, ka nedz salīdzinājumā ar īpašumu, kas atradās adresē Sævarhöfði 31, nedz arī vērtējumā, ko sagatavoja 101 Reykjavík Fasteignasala, nebija ņemti vērā īpašie pienākumi, kas paredzēti nomas līgumos, jo īpaši īsais paziņošanas periods (tagad tas ir atcelts) un dažādie uzturēšanas pienākumi. Šo pienākumu finansiālo ietekmi uz nomas cenu ir grūti kvantitatīvi noteikt. Taču tie noteikti nodrošina ieguvumus pilsētai uz ÍG rēķina, tādējādi apstiprinot Uzraudzības iestādes secinājumu, ka 2005. gada vispārējais nomas līgums tika noslēgts atbilstīgi tirgus noteikumiem.

               (59)

               Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Uzraudzības iestāde secina, ka ÍG nesaņēma ekonomiskas priekšrocības no nomas līgumiem.

         2.   SECINĀJUMS

               (60)

               Pamatojoties uz iepriekš veikto novērtējumu, Uzraudzības iestāde uzskata, ka starp pilsētu un ÍG noslēgtie nomas līgumi par Gufunes rajona nomāšanu nav uzskatāmi par valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nomas līgumi, kas noslēgti starp Reikjavīkas pilsētu un uzņēmumu Íslenska Gámafélagið par Gufunes rajona nomāšanu, nav valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Ar šo oficiālā izmeklēšana tiek izbeigta.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Islandei.
   3. pants
   Autentisks ir tikai šā lēmuma teksts angļu valodā.

      Briselē, 2017. gada 26. aprīlī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

            priekšsēdētājs

         Sven Erik SVEDMAN

            kolēģijas loceklis

         Frank J. BÜCHEL

      (1)  Lēmums Nr. 261/15/COL sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts, iznomājot zemi un īpašumu Gufunes rajonā (publicēts OV C 316, 24.9.2015., 22. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 57, 24.9.2015., 21. lpp.).

      (2)  Dokumenti Nr. 704341 līdz Nr. 704343.

      (3)  Dokuments Nr. 774957.

      (4)  Lēmums Nr. 261/15/COL sākt oficiālu izmeklēšanas procedūru par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts, iznomājot zemi un īpašumu Gufunes rajonā (publicēts OV C 316, 24.9.2015., 22. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 57, 24.9.2015., 21. lpp.).

      (5)  Dokuments Nr. 778453.

      (6)  Dokuments Nr. 781877.

      (7)  Dokuments Nr. 781927.

      (8)  Dokuments Nr. 786716.

      (9)  Dokuments Nr. 805588.

      (10)  Dokuments Nr. 806264.

      (11)  Dokuments Nr. 831665.

      (12)  Tiešsaistē pieejams vietnē http://skipulagssja.skipbygg.is/skipulagssja/. Sk. Arī http://reykjavik.is/sites/default/files/adalskipulag/08_grafarvogur.pdf

      (13)  Turpat.

      (14)  Dokuments Nr. 716986, 17. lpp.

      (15)  Dokumenti Nr. 716985 un Nr. 742948.

      (16)  Dokuments Nr. 716986, 21. lpp.

      (17)  Sk. dokumentu Nr. 716985.

      (18)  Dokuments Nr. 716986, 25. lpp.

      (19)  Dokuments Nr. 716986, 29. lpp.

      (20)  Dokuments Nr. 716986, 31. lpp.

      (21)  Dokuments Nr. 716986, 33. lpp.

      (22)  Dokuments Nr. 716985.

      (23)  Dokuments Nr. 742948.

      (24)  Visas summas norādītas ISK.

      (25)  Dokuments Nr. 716985.

      (26)  Paziņojums pieejams tiešsaistē vietnē http://www.hugmyndasamkeppni.is/samkeppnir/gufunes-framtidharskipulag

      (27)  Dokuments Nr. 786718.

      (28)  Pilsētas domes sanāksmes protokols tiešsaistē pieejams vietnē http://reykjavik.is/fundargerd/fundur-nr-5386

      (29)  Pilsētas domes sanāksmes protokols tiešsaistē pieejams vietnē http://reykjavik.is/fundargerd/fundur-nr-5407

      (30)  Paziņojums pieejams tiešsaistē vietn http://reykjavik.is/frettir/islenska-gamafelagid-flytur-esjumela

      (31)  Paziņojums pieejams tiešsaistē vietnē http://reykjavik.is/frettir/gengid-fra-kaupum-rvk-studios-fasteignum-undir-kvikmyndaver

      (32)  Spriedums, Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Komisija, T-228/99 un T-233/99, EU:T.2003:57.

      (33)  Sk. Uzraudzības iestādes 2012. gada 15. marta Lēmumu Nr. 90/12/COL par konkrētu ēku militārās nometnes Haslemoen Leir iekšteritorijā pārdošanu, pieejams vietnē http://www.eftasurv.int/media/decisions/90-12-COL.pdf, 81. punkts.

      (34)  Dokuments Nr. 778453.

      (35)  Spriedums, SFEI u. c., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60. punkts; spriedums Spānija/Komisija, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, 41. punkts.

      (36)  Par TED kritērija piemērošanu sk. EBTA tiesas 2012. gada spriedumu lietā Asker Brygge, E-12/11, ziņojums Nr. 536, un spriedumu Land Burgenland u. c./Komisija, C-214/12 P, C-215/12 P un C-223/12 P, EU:C2013:682. Šīs lietas ir saistītas ar īpašumtiesību uz zemi tiešu pārdošanu. Taču tajās sniegti norādījumi arī par citu tiesību uz zemi, tostarp, nomas tiesību kā šajā gadījumā, pārdošanu.

      (37)  Sk. 133. punktu Uzraudzības iestādes Pamatnostādnēs par valsts atbalsta jēdzienu, kas minēts EEZ līguma 61. panta 1. punktā. Pieejamas vietnē http://www.eftasurv.int/media/esa-docs/physical/EFTA-Surveillance-Auhtority-Guidelines-on-the-notion-of-State-aid.pdf

      (38)  Spriedums, Land Burgenland u. c./Komisija, C-214/12 P, C-215/12 P un C-223/12 P, EU:C2013:682.

      (39)  EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 61/16/COL izbeigt oficiālo izmeklēšanu saistībā ar iespējamu atbalstu, kas piešķirts, iznomājot optiskās šķiedras, kuras iepriekš izmantotas NATO vajadzībām, vēl nav publicēts, tiešsaistē pieejams vietnē http://eftasurv.int/media/esa-docs/physical/061-16-COL.pdf, 80. punkts.

      (40)  Spriedums, 2012. gads, Asker Brygge, E-12/11, EBTA tiesas ziņojums Nr. 536, 81. punkts, un EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 61/16/COL izbeigt oficiālo izmeklēšanu saistībā ar iespējamu atbalstu, kas piešķirts, iznomājot optiskās šķiedras, kuras iepriekš izmantotas NATO vajadzībām, vēl nav publicēts, 88. punkts.

      (41)  Dokuments Nr. 778453.

      (42)  Dokuments Nr. 716986, 25. lpp.


title: 2014/948/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 15. decembris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku

text:
               24.12.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 369/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 15. decembris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku

      (2014/948/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 19. decembrī, pieņemot Regulu (EK) Nr. 2027/2006 (1), apstiprināja Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (turpmāk “nolīgums”) noslēgšanu.

               (2)

               Eiropas Savienības un Kaboverdes Republikas saskaņotā protokola, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts starp abām pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā (2), termiņš beidzās 2014. gada 31. augustā.

               (3)

               Padome ir pilnvarojusi Komisiju risināt sarunas ar Kaboverdes Republiku par jaunu protokolu (turpmāk “protokols”), ar kuru Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas zvejas zonā, kurā Kaboverdes Republika īsteno suverenitāti un jurisdikciju zvejas jomā.

               (4)

               Sarunu rezultātā 2014. gada 28. augustā protokols tika parafēts.

               (5)

               Lai garantētu Savienības kuģu zvejas darbību atsākšanu, protokols būtu jāpiemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas, kā paredzēts tā 15. pantā.

               (6)

               Protokols būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, līdz tiek pabeigtas tā noslēgšanai vajadzīgās procedūras,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Atļauj parakstīt Protokolu starp Eiropas Savienību un Kaboverdes Republiku, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kuri paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Protokolu saskaņā ar tā 15. pantu provizoriski piemēro no parakstīšanas dienas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 15. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. MARTINA

      (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 2027/2006 (2006. gada 19. decembris), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Kaboverdes Republiku (OV L 414, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (2)  OV L 181, 9.7.2011., 2. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1908 (2015. gada 22. oktobris), ar ko atbalsta globālu ziņošanas mehānismu par nelikumīgiem kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem un citiem nelikumīgiem parastajiem ieročiem un munīciju ar mērķi samazināt to nelikumīgas tirdzniecības risku (“iTrace II”)

text:
               23.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 278/15

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/1908
   (2015. gada 22. oktobris),
   ar ko atbalsta globālu ziņošanas mehānismu par nelikumīgiem kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem un citiem nelikumīgiem parastajiem ieročiem un munīciju ar mērķi samazināt to nelikumīgas tirdzniecības risku (“iTrace II”)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 13. decembrī pieņēma Eiropas Drošības stratēģiju, kurā apzināti pieci galvenie pārbaudījumi, kas Savienībai ir jāpārvar: terorisms, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana, reģionāli konflikti, valsts varas disfunkcija un organizētā noziedzība. Četros no minētajiem pieciem pārbaudījumiem ļoti svarīgs jautājums ir sekas, ko rada parasto ieroču, tostarp kājnieku ieroču un vieglo ieroču (“VIKI”), nelikumīga ražošana, nodošana un aprite un to pārmērīga uzkrāšana un nekontrolēta izplatīšana. Tie vairo nedrošību Subsahāras Āfrikā, Tuvajos Austrumos un daudzos citos pasaules reģionos, saasinot konfliktus un kavējot miera veidošanu pēckonflikta apstākļos, tādējādi nopietni apdraudot mieru un drošību.

               (2)

               Padome 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņēma ES Stratēģiju vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (“ES VIKI stratēģija”), kurā ir izklāstītas pamatnostādnes ES rīcībai VIKI jomā. ES VIKI stratēģijā ir uzsvērts, ka ar VIKI palīdzību tiek saasināts terorisms un organizētā noziedzība un ka tie ir svarīgs faktors konfliktu izraisīšanā un izplatīšanā, kā arī valsts struktūru graušanā.

               (3)

               ES VIKI stratēģijā arī ir noteikts, ka Savienībai būtu jāstiprina un jāatbalsta sankciju pārraudzības mehānismu un atbalsta eksporta kontroļu stiprināšana, kā arī Padomes Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP (1) veicināšanu, inter alia sekmējot pasākumus, ar ko uzlabo pārredzamību.

               (4)

               Ar 2001. gada 20. jūlijā pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Rīcības programmu, lai novērstu, apkarotu un izskaustu VIKI nelikumīgu tirdzniecību visās tās izpausmēs (“ANO Rīcības programma”), visas ANO dalībvalstis ir apņēmušās novērst VIKI nelikumīgu tirdzniecību, tostarp to novirzīšanu neatļautiem saņēmējiem un, izvērtējot pieteikumus eksporta atļauju iegūšanai, jo īpaši ņemt vērā risku, ka VIKI var tikt novirzīti nelikumīgai tirdzniecībai.

               (5)

               ANO Ģenerālā asambleja 2005. gada 8. decembrī pieņēma Starptautisko instrumentu, lai valstis varētu laikus un droši noteikt un izsekot nelikumīgus VIKI.

               (6)

               ANO Rīcības programmas otrajā pārskata konferencē 2012. gadā visas ANO dalībvalstis atkārtoti apstiprināja apņemšanos novērst VIKI nelikumīgu tirdzniecību, tostarp to novirzīšanu neatļautiem saņēmējiem, kā arī apstiprināja ANO Rīcības programmā ietverto apņemšanos attiecībā uz to, kā izvērtē pieteikumus eksporta atļauju iegūšanai.

               (7)

               ANO Ģenerālā asambleja 2013. gada 2. aprīlī pieņēma Ieroču tirdzniecības līguma (“ITL”) tekstu. ITL mērķis ir iedibināt visaugstākos iespējamos kopīgos starptautiskos standartus, lai regulētu parasto ieroču starptautisko tirdzniecību vai uzlabotu tās regulējumu, novērst un izskaust parasto ieroču nelikumīgu tirdzniecību un novērst parasto ieroču novirzīšanu. Savienībai būtu jāpalīdz visām ANO dalībvalstīm īstenot efektīvas ieroču nodošanas kontroles, lai nodrošinātu, ka ITL būs cik vien iespējams efektīvs, jo īpaši attiecībā uz tā 11. panta īstenošanu.

               (8)

               Agrāk Savienība ar Padomes Lēmumu 2013/698/KĀDP (2) atbalstīja Conflict Armament Research Ltd (CAR).

               (9)

               Savienība vēlas finansēt otro posmu globālā ziņošanas mehānismā par nelikumīgiem VIKI un citiem nelikumīgiem parastajiem ieročiem un munīciju ar mērķi samazināt to nelikumīgas tirdzniecības risku un lai turpinātu sniegt ieguldījumu iepriekš aprakstīto mērķu sasniegšanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lai īstenotu ES VIKI stratēģiju un sekmētu mieru un drošību, Savienības atbalstītajām projekta darbībām ir šādi konkrēti mērķi:

               —

               turpināt uzturēt un pilnveidot pieejamu un lietošanā vienkāršu globālu informācijas pārvaldības sistēmu attiecībā uz novirzītiem vai nelikumīgi tirgotiem VIKI un citiem novirzītiem vai nelikumīgi tirgotiem parastajiem ieročiem un munīciju (“iTrace”), lai sniegtu atbilstīgu informāciju politikas veidotājiem, parasto ieroču kontroles ekspertiem un parasto ieroču kontroles ierēdņiem un dotu tiem iespēju izstrādāt efektīvas, uz pierādījumiem balstītas stratēģijas un projektus, kas vērsti pret VIKI un pret citu parasto ieroču un munīcijas nelikumīgu izplatīšanu,

               —

               veikt izpēti uz vietas par VIKI un citiem parastajiem ieročiem un munīciju, kas ir apritē konfliktu skartos apgabalos, visus savāktos pierādījumus augšupielādēt informācijas pārvaldības sistēmā, vajadzības gadījumā valstu valdībām nosūtīt oficiālus izsekošanas pieprasījumus un pēc pārbaudes (tostarp ar oficiālu izsekošanu) informāciju publiskot iTrace sistēmā,

               —

               globālajā informācijas pārvaldības sistēmā centralizēt pastāvošo politikas veidošanai svarīgo dokumentāciju par VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas nodošanu, tostarp valstu ieroču eksporta ziņojumus; valstu ziņojumus, kas paredzēti ANO Parasto ieroču reģistram un ANO Rīcības programmai VIKI nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai; valstu, reģionālo un starptautisko instrumentu tekstus un pārbaudītus ziņojumus par nelikumīgu VIKI un citu nelikumīgu parasto ieroču un munīcijas nodošanas gadījumiem, ko apkopojušas ANO sankciju pārraudzības grupas, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un starptautiskie plašsaziņas līdzekļi,

               —

               palielināt informētību, izplatot projekta gaitā konstatētos faktus, popularizēt iTrace mērķi un pieejamās funkcijas starptautiskās politikas un valstu politikas veidotājiem, parasto ieroču kontroles ekspertiem un ieroču eksporta licencēšanas iestādēm un uzlabot starptautiskās spējas pārraudzīt VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas nelikumīgu izplatīšanu, kā arī palīdzēt politikas veidotājiem apzināt starptautiskās palīdzības un sadarbības prioritārās jomas un samazināt VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas novirzīšanas risku. Tiks izstrādāti arī sadarbības pasākumi, lai koordinētu informācijas apmaiņu un veidotu noturīgas partnerības ar indivīdiem un organizācijām, kas spēj sniegt informāciju, ko var augšupielādēt iTrace sistēmā,

               —

               balstoties uz datiem, kas iegūti, veicot izmeklēšanu uz vietas, un ievietoti iTrace sistēmā, sniegt ziņojumus par būtiskiem politikas jautājumiem attiecībā uz specifiskām jomām, kurām būtu jāpievērš uzmanība starptautiskā līmenī, tostarp par nozīmīgākajiem VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas nelikumīgas tirdzniecības modeļiem un nelikumīgi tirgotu parasto ieroču un munīcijas reģionālo sadalījumu.

         Šo projektu finansē Savienība, un sīks projekta apraksts ir izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārpolitikas un drošības politikas jautājumos (“AP”).
   2.   Lēmuma 1. pantā minētā projekta tehnisko īstenošanu veic Conflict Armament Research Ltd (“CAR”).
   3.   CAR savus uzdevumus pilda AP uzraudzībā. Lai to nodrošinātu, AP noslēdz vajadzīgo vienošanos ar CAR.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. pantā minētā projekta īstenošanai ir EUR 2 530 684. Kopējais lēstais budžets visam projektam kopumā ir EUR 3 020 000, ko nodrošina ar CAR un Vācijas Federālā ārlietu biroja sniegtu līdzfinansējumu.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā norādītās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Komisija uzrauga 1. punktā minētās finanšu atsauces summas pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā Komisija noslēdz vajadzīgo nolīgumu ar CAR. Nolīgumā tiek paredzēts, ka CAR ir jānodrošina Savienības ieguldījuma pamanāmība, kas atbilst ieguldījuma apjomam.
   4.   Komisija cenšas panākt, lai 3. punktā paredzēto nolīgumu noslēgtu cik iespējams drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Komisija informē Padomi par visām grūtībām minētajā procesā, kā arī par nolīguma noslēgšanas datumu.
   4. pants
   1.   AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, izmantojot ceturkšņa aprakstošus pārskata ziņojumus, ko sagatavo CAR. Padomes veiktā izvērtēšana balstās uz minētajiem ziņojumiem. Lai palīdzētu Padomei izvērtēt šā lēmuma rezultātus, projekta izvērtēšanu veic ārēja struktūra.
   2.   Komisija ziņo par 1. pantā minētā projekta finanšu aspektiem.
   5. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   Šis lēmums zaudē spēku 24 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā nolīguma noslēgšanas dienas. Tomēr, ja minētajā laikposmā nolīgums nav noslēgts, šis lēmums zaudē spēku sešus mēnešus pēc tā stāšanās spēkā.

      Luksemburgā, 2015. gada 22. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         F. ETGEN

      (1)  Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP (2008. gada 8. decembris), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2013/698/KĀDP (2013. gada 25. novembris), ar ko atbalsta globālu ziņošanas mehānismu par nelikumīgiem kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem un citiem nelikumīgiem parastajiem ieročiem un munīciju ar mērķi samazināt to nelikumīgas tirdzniecības risku (OV L 320, 30.11.2013., 34. lpp.).

      PIELIKUMS

            iTrace globālais ziņošanas mehānisms par VIKI un citiem parastajiem ieročiem un munīciju

      1.   Vispārīga informācija un Kopējās ārlietu un drošības politikas (KĀDP) atbalsta pamatojums

      1.1   Šā lēmuma pamatā ir vairāki secīgi Padomes lēmumi cīņai pret VIKI un pret citu parasto ieroču novirzīšanas un nelikumīgas tirdzniecības destabilizējošo ietekmi, jo īpaši Padomes Lēmums 2013/698/KĀDP (1), ar kuru tika izveidots iTrace globālais ziņošanas mehānisms par nelikumīgiem VIKI un citiem nelikumīgiem parastajiem ieročiem un munīciju.
      VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas nelikumīga izplatīšana ir svarīgs faktors, kas grauj valstu stabilitāti un saasina konfliktus, un tādējādi nopietni apdraud mieru un drošību. ES VIKI stratēģijā ir minēts, ka ar nelikumīgu ieroču un munīcijas palīdzību tiek saasināts terorisms un organizētā noziedzība un ka tie ir svarīgs faktors konfliktu izraisīšanā un izplatīšanā, kā arī valsts struktūru graušanā.
      Darbības, kas tiek veiktas saskaņā ar Lēmumu 2013/698/KĀDP, ir būtiski palielinājušas starptautiskās sabiedrības pārraudzības un diagnostikas spēju nelikumīgu VIKI un citu parasto ieroču izplatīšanas apkarošanā. Saistībā ar Lēmumu 2013/698/KĀDP iTrace sistēmā ir dokumentēti vairāk nekā 200 000 parastie ieroči, munīcija un saistīti materiāli, tostarp improvizētas spridzināšanas ierīces (ISI). Tas ievērojami pārsniedz visus iepriekšējos centienus kartēt nelikumīgos ieročus. iTrace izmeklēšanas uz vietas tika veiktas Centrālāfrikas Republikā, Čadā, Kongo Demokrātiskajā Republikā, Kotdivuārā, Ēģiptē, Irākā, Jordānijā, Libānā, Mali, Mauritānijā, Mjanmā, Nepālā, Somālijā, Somālilendā, Dienvidsudānā, Sīrijā, Apvienotajos Arābu Emirātos un Ugandā. iTrace arī sniedza ievērojamu tehnisku atbalstu ANO Drošības Padomes sankciju grupām un ANO misijām (MINUSCA, MINUSMA, MONUSCO, UNMISS, UNOCI un UNSOM), kā arī vairākām valdībām, kas pieprasījušas iTrace izmeklēšanas atbalstu.
      Tā kā izmeklēšanas darbības joma un apmērs ir paplašinājies, iTrace pakāpeniski ir kļuvusi par svarīgu instrumentu, lai: a) iegūtu policijai lietojamu informāciju par nelikumīgu ieroču nodošanu uz konfliktu reģioniem, jo īpaši uz konkrētiem reģioniem, kuri ES dalībvalstīm rada bažas; b) varētu reāllaikā gūt izpratni par ieroču nelegālu pasaules mēroga tirdzniecību; c) apzināt novirzīšanu, lai palielinātu ES eksporta kontroles iestāžu spēju izvērtēt novirzīšanas riskus pirms eksporta; un d) veicināt informācijas apmaiņu starp ANO, starptautiskajām, reģionālajām un valstu struktūrām, kuru starpā saziņa citādi ir vāja.
      1.2.   Tādēļ minētā lēmuma mērķis ir turpināt Lēmumā 2013/698/KĀDP paredzēto izmēģinājuma projektu, turpinot politikas veidotājiem, ieroču kontroles ekspertiem un ieroču kontroles amatpersonām nodrošināt sistemātiski apkopotu nozīmīgu informāciju, kas tiem dos iespēju izstrādāt efektīvas un uz pierādījumiem balstītas ieroču izplatīšanas apkarošanas stratēģijas cīņai pret parasto ieroču un to munīcijas nelikumīgu izplatīšanu, ar kurām uzlabot starptautisko un reģionālo drošību. Tādējādi ar šo lēmumu viņiem arī turpmāk tiks palīdzēts sekmīgu reaģēšanas stratēģiju apvienot ar pietiekamu preventīvu rīcību, lai vērstos pret nelikumīgu piedāvājumu un pieprasījumu, kā arī nodrošināt efektīvu parasto ieroču kontroli trešās valstīs.
      1.3.   Šajā lēmumā ir paredzēts turpināt uzturēt un pilnveidot publiski pieejamu iTrace tiešsaistes sistēmu, ar ko izsekos nelikumīgus VIKI un citus nelikumīgus parastos ieročus un munīciju, apkopojot informāciju par konkrētiem ieroču veidiem, piegādātājiem, nodošanas virzieniem un nelikumīgiem saņēmējiem. Galveno uzmanību pievēršot konfliktu skartiem reģioniem, iTrace ir globāls ziņošanas mehānisms, kas valstu valdībām dod iespēju pārraudzīt VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas nelikumīgu tirdzniecību un konstatēt novirzīšanas gadījumus.
      2.   Vispārīgie mērķi

      Ar turpmāk aprakstīto rīcību starptautiskajai kopienai tiks vēl vairāk palīdzēts apkarot destabilizējošo ietekmi, ko rada VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas novirzīšana un nelikumīga tirdzniecība. Ar šo rīcību politikas veidotājiem, ieroču kontroles ekspertiem un ieroču kontroles amatpersonām arī turpmāk tiks nodrošināta attiecīga informācija, kas tiem dos iespēju izstrādāt efektīvas un uz pierādījumiem balstītas ieroču izplatīšanas apkarošanas stratēģijas cīņai pret VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas nelikumīgu izplatīšanu, ar kurām uzlabot starptautisko un reģionālo drošību. Konkrēti, ar šo rīcību nodrošinās:

                  a)

                  tādu konkrētu informāciju par VIKI un citu parasto ieroču nelikumīgu tirdzniecību, kura ir vajadzīga, lai efektīvāk pārraudzītu to, kā tiek īstenota ANO Rīcības programma VIKI nelikumīgas tirdzniecības izskaušanai;

                  b)

                  konkrētu informāciju, lai stiprinātu Starptautiskā izsekošanas instrumenta īstenošanu;

                  c)

                  konkrētu informāciju, lai izsekotu galvenos maršrutus un vienības, kas iesaistītas parasto ieroču un munīcijas piegādē konfliktu skartajiem reģioniem vai starptautiskām teroristu organizācijām, un lai, sniedzot atbalstu valstu tiesvedības vajadzībām, nodrošinātu pierādījumus par grupām un indivīdiem, kas ir iesaistīti nelikumīgā tirdzniecībā;

                  d)

                  attiecīgo ANO struktūru, misiju un citu starptautisku organizāciju uzlabotu sadarbību VIKI un citu parasto ieroču izsekošanas jomā un iespēju nodrošināt informāciju tieši, lai atbalstītu pastāvošos pārraudzības mehānismus, tostarp Interpola nelikumīgo ieroču reģistra un meklēšanas pārvaldes sistēmu (iARMS), kas papildina iTrace un ar kuru tiks nodrošināta turpmāka koordinācija;

                  e)

                  nozīmīgu informāciju, lai apzinātu prioritārās jomas starptautiskajā sadarbībā un palīdzībā ar mērķi efektīvi apkarot VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību, piemēram, finansējumu projektiem, kas saistīti ar krājumu drošību un/vai robežu pārvaldību;

                  f)

                  mehānismu, ar ko palīdzēs pārraudzīt ITL īstenošanu, konkrēti, konstatēt nodotu parasto ieroču novirzīšanu, kā arī palīdzēt valdībām izvērtēt novirzīšanas risku pirms parasto ieroču eksporta, konkrēti, novirzīšanas risku pircējas valsts iekšienē vai reeksportu nevēlamos apstākļos.

            3.   Ilgtermiņa projekta ilgtspēja un rezultāti

      Ar minēto rīcību tiks stiprināta noturīga sistēma VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas nelikumīgas izplatīšanas pastāvīgai pārraudzībai. Ar to ir paredzēts būtiski palielināt pastāvošo ar ieročiem saistīto informāciju un ievērojami atbalstīt efektīvas parasto ieroču kontroles un ieroču eksporta kontroles politikas mērķtiecīgu izstrādi. Konkrēti projektā:

                  a)

                  pilnveidos informācijas pārvaldības sistēmu, kas ilgtermiņā nodrošinās datu vākšanu un analīzi attiecībā uz nelikumīgiem parastajiem ieročiem;

                  b)

                  parasto ieroču kontroles politikas veidotājiem un ekspertiem nodrošinās rīku, kas palīdzēs formulēt efektīvākas sadarbības un palīdzības stratēģijas un noteikt prioritāras jomas (piemēram, apzinot apakšreģionālas vai reģionālas sadarbības, koordinācijas un informācijas apmaiņas mehānismus, kas ir jāizveido vai jāstiprina, un apzinot nedrošus valstu krājumus, neatbilstīgu inventāra pārvaldību, nelikumīgas nodošanas maršrutus, vājas robežkontroles un nepietiekamas tiesībaizsardzības spējas);

                  c)

                  būs iestrādāts elastīgums, lai varētu iegūt politikai nozīmīgu informāciju, neraugoties uz strauji mainīgām politikas prasībām;

                  d)

                  būtiski palielinās starptautisko ieroču pārraudzības organizāciju un indivīdu darba efektivitāti, nodrošinot informācijas apmaiņas mehānismu, kura darbības joma nepārtraukti paplašinās.

            4.   Rīcības apraksts

      4.1.   Projekts Nr. 1. iTrace globālas ieroču izsekošanas informācijas pārvaldības sistēmas un tiešsaistes kartēšanas portāla uzlabošana

      4.1.1.   Projekta mērķis

      Ar projektu tiks uzlabota iTrace programmatūra, ko CAR sākotnēji bija izstrādājusi projektam, kas ir īstenots saskaņā ar Lēmumā 2013/698/KĀDP paredzētajiem noteikumiem, un tiks palielināts sistēmas lietošanas ērtums. Uzlabojumi ietver: uzlabotu datu analīzi; “lietotāja funkciju komplekta” izveidi, ar ko konkrētām lietotāju grupām tiks sniegtas skaidras norādes par to, kā gūt vislielāko labumu no sistēmas izmantošanas; liela ātruma datu integrēšanu (tostarp satelīta datu straumēšanu); politikas dokumentu tūlītēju atjaunināšanu; mobilu iTrace lietojumprogrammu, kas darbosies iOS® un Android® ierīcēs; un datu bāzes uzlabojumus, lai pielāgotos ieroču un sastāvdaļu pieaugošajam klāstam.
      4.1.2.   Projekta darbības

      Saistībā ar šo projektu tiks veiktas šādas darbības:

                  a)

                  sistēma tiks uzlabota, lai būtu iespējams sagatavot sarežģītas daudzgadu analīzes par ieroču tirdzniecības tendencēm. Uzlabojumi ietvers datu vaicājuma un vizualizācijas iespējas, kas lietotājiem ļaus izmeklēt sarežģītas attiecības starp lielām datu kopām;

                  b)

                  tāda lietotāja funkciju komplekta izstrāde, kas nodrošinās skaidrojošu saskarni starp iTrace pieteikšanās lapu un pašu portālu. Šis komplekts tiks iedalīts pa tēmām, un tajā būs video instrukcijas, kas paredzētas konkrētām lietotāju grupām (piem., ieroču kontroles politikas veidotājiem vai eksporta licencēšanas amatpersonām), tas iepazīstinās ar konkrētām sistēmas funkcijām (piem., novirzīšanas statistikas izveide vai valsts profils) un sniegs norādījumus par paplašinātu meklēšanu un datu izmantošanu. Šajā komplektā būs arī interaktīva palīdzības funkcija, kas būs izveidota, izmantojot bieži uzdotus jautājumus;

                  c)

                  sistēma tiks modificēta, lai uzreiz varētu atjaunināt informāciju par konkrētām valstīm (tostarp par valstu ziņojumiem, tiesību aktiem un ieroču kontroles instrumentiem). Sistēma reāllaikā izgūs informāciju no vairākām pastāvošām datubāzēm, ļaujot ātri meklēt un izgūt politiskus dokumentus mobilajā lietojumprogrammā (skat. 4.1.2. punkta e) apakšpunktu);

                  d)

                  sistēma tiks pārkonfigurēta, lai MS Excel® datus un citas uz izklājlapas principa balstītas lietojumprogrammas varētu integrēt, izmantojot zemes satelītstaciju. Paredzams, ka šīs pārmaiņas piecas reizes palielinās datu ievadīšanas ātrumu. Lielais datu vākšanas apjoms (īpaši Irākā un Sīrijā) šīs pārmaiņas ir padarījis obligātas;

                  e)

                  reaģējot uz lietotāju vajadzībām, ar minēto projektu tiks izveidota iTrace bāzes versija, kas ir paredzēta lietošanai iOS® un Android® ierīcēs. Ar šo lietojumprogrammu ir iecerēts panākt, lai politikas veidotājiem jebkurā platformā un jebkurā forumā būtu piekļuve iTrace funkcijām – ģeotelpiskajai kartēšanai, novirzīšanas uzraudzībai un valstu dokumentiem;

                  f)

                  sistēma tiks modificēta, lai ņemtu vērā jaunas datubāzes, lai atspoguļotu ieroču, munīcijas, sastāvdaļu un militāro transportlīdzekļu plašāko klāstu, kas tika identificēts 2013.–2015. gada CAR paplašinātajās operācijās.

            4.1.3.   Projekta rezultāti

      Ar šo projektu:

                  a)

                  dos iespēju jebkuram lietotājam tiešsaistē pārlūkot konkrētu pasaules vietu, valsti, reģionu vai kontinentu;

                  b)

                  apzinās un sniegs vizuālus pierādījumus par novirzītiem vai nelikumīgi tirgotiem VIKI un citiem parastajiem ieročiem un munīciju minētajā vietā, valstī, reģionā vai kontinentā;

                  c)

                  tiešsaistē pieejamā pasaules kartē apkopos jebkura nelikumīgi tirgota VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas priekšmeta (no tūkstošiem) nodošanas datumus, nelikumīgas piegādes maršrutus un iesaistītos tirgotājus;

                  d)

                  automātiski izgūs līdzīgus gadījumus (tā paša veida VIKI un citi parastie ieroči vai munīcija, ražotāja valsts vai ražošanas sērija) un tiešsaistē pieejamā pasaules kartē apkopos attiecīgos priekšmetus un to atrašanās vietas;

                  e)

                  apzinās un kartēs saiknes starp novirzītu vai nelikumīgi tirgotu VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas veidiem vai starptautiskas nelikumīgas tirdzniecības pusēm;

                  f)

                  izveidos vispusīgus ziņojumus (piemēram, novirzīšanas apjoms konkrētā valstī vai novirzītu parasto ieroču izcelsme), kurus varēs lejupielādēt PDF formātā;

                  g)

                  glabās pa valstīm un pasaules mērogā pieejamu pastāvošu politikas veidošanai svarīgu dokumentāciju attiecībā uz VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas nodošanu, tostarp valstu ieroču eksporta ziņojumus; valstu ziņojumus, kas paredzēti ANO Parasto ieroču reģistram un ANO Rīcības programmai VIKI nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai, attiecīgu valstu, reģionālo un starptautisko instrumentu tekstus; un pārbaudītus ziņojumus par nelikumīgiem VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas nodošanas gadījumiem, ko apkopojušas ANO sankciju pārraudzības grupas, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un starptautiskie plašsaziņas līdzekļi;

                  h)

                  straumēs datus, kas būs saderīgi ar Interpola iARMS, kas Interpolam dos iespēju ar noziegumiem saistītos ieročus iARMS sistēmā savstarpēji salīdzināt ar iTrace apkopotu informāciju par nelegāliem ieročiem;

                  i)

                  izstrādās novirzīšanas statistiku, lai palīdzētu parasto ieroču kontroles ekspertiem apzināt prioritāras jomas, kurās vajadzīgi uzlabojumi, palīdzība un sadarbība, un lai palīdzētu valsts ieroču eksporta licencēšanas iestādēm apzināt konkrētus novirzīšanas riskus.

            4.1.4.   Projekta īstenošanas rādītāji

      Ar projektu tiks turpināts uzturēt un uzlabot publiski pieejamu bezmaksas tiešsaistes kartēšanas sistēmu bez ierobežojumiem attiecībā uz iespējamajiem labumguvējiem.
      4.1.5.   Projekta labumguvēji

         iTrace sistēmā arī turpmāk tiks sniegta arvien vispusīgāka informācija, kas būs īpaši paredzēta turpmāk uzskaitītajiem lietotājiem (bet būs pieejama arī citiem): valsts ieroču kontroles politikas veidotāji, ieroču eksporta licencēšanas aģentūras, reģionālas un starptautiskas organizācijas (tostarp ANO sankciju pārraudzības grupas, ANO miera uzturēšanas misijas, UNODC, UNODA un Interpols), nevalstiskas pētniecības organizācijas (tostarp Bonnas Starptautiskais konversijas centrs (BICC), Miera izpētes un informācijas institūts (GRIP), Stokholmas Starptautiskais miera pētniecības institūts (SIPRI) un projekts Small Arms Survey), aizstāvības organizācijas (tostarp Amnesty International un Human Rights Watch) un starptautiski plašsaziņas līdzekļi.
      4.2.   Projekts Nr. 2. Uz vietas veiktas izmeklēšanas, kas vajadzīgas, lai iTrace sistēmā turpinātu ievietot reāllaika dokumentārus pierādījumus par VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību un citu attiecīgu informāciju

      4.2.1.   Projekta mērķis

      Ar projektu uz vietas tiks veikta izpēte par VIKI un citiem parastajiem ieročiem un munīciju, kas ir apritē konfliktu skartajos apgabalos. Projekta ģeogrāfiskā darbības joma pastāvīgi paplašināsies, un projektā tiks piešķirta prioritāte daudzām valstīm, kuras ES dalībvalstīm izraisa īpašas bažas, tostarp, inter alia, Centrālāfrikas Republikai, Irākai, Lībijai, Mali, Dienvidsudānai, Somālijai un Sīrijai. Oficiālu informācijas apmaiņas nolīgumu noslēgšana ar vairākām organizācijām, tostarp ar ANO misijām, veicinās projekta darbību, tāpat kā selektīva oficiālu izsekošanas pieprasījumu nosūtīšana valstu valdībām.
      Turklāt projekta ietvaros turpināsies dokumentu izpēte un pārbaude (tostarp ar izmeklēšanu uz vietas) attiecībā uz esošo informāciju par attiecīgām nodošanām, kura ievākta no organizācijām, kas nav CAR, nolūkā šo informāciju ievadīt iTrace sistēmā.
      4.2.2.   Projekta darbības

      Saistībā ar šo projektu tiks veiktas šādas darbības:

                  a)

                  izvietos kvalificētus ieroču ekspertus, lai uz vietas veiktu analīzi par nelikumīgiem VIKI un citiem parastajiem ieročiem, munīciju un saistītiem materiāliem, kas iegūti konfliktu skartās valstīs;

                  b)

                  analizēs, pārskatīs un pārbaudīs par nelikumīgiem VIKI un citiem nelikumīgiem parastajiem ieročiem, munīciju un to lietotājiem iegūtos dokumentētos pierādījumus, tostarp, inter alia: ieroču, to sastāvdaļu un iekšējo un ārējo marķējumu fotoattēlus; iesaiņojumu; saistīto pārvadājumu dokumentāciju un uz vietas (par lietotājiem, piegādēm un nodošanas maršrutiem) veiktās izmeklēšanas rezultātus;

                  c)

                  pārskatīs un pārbaudīs tādas papildu nesenās liecības par attiecīgām VIKI un citu parasto ieroču un munīcijas nodošanām, kuras apkopojušas citas organizācijas (kas nav CAR), tostarp ANO sankciju pārraudzības grupu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un starptautisko plašsaziņas līdzekļu ziņojumus;

                  d)

                  visu ievāktos un pārskatītos pierādījumus augšupielādēs iTrace informācijas pārvaldības sistēmā un tiešsaistes kartēšanas portālā;

                  e)

                  apzinās un atbalstīs vietējos partnerus, lai nodrošinātu iTrace sistēmai nepieciešamo datu vākšanu ilgtermiņā – gan ierosinātās rīcības darbības laikā, gan pēc tās;

                  f)

                  turpinās sadarboties ar ES valdībām nolūkā jau iepriekš noteikt valstu kontaktpunktus un koordinācijas mehānismu, lai precizētu CAR veikto izmeklēšanu tvērumu un jau pirms šīm izmeklēšanām mazinātu iespējamos interešu konfliktus.

            Projektu īstenos pakāpeniski, visā divu gadu iTrace projekta laikposmā.
      4.2.3.   Projekta rezultāti

      Ar šo projektu:

                  a)

                  uz vietas dokumentēs fiziskus pierādījumus par parastajiem ieročiem un munīciju, kas konfliktu skartajos reģionos ir novirzīti vai nelikumīgi tirgoti;

                  b)

                  pamatojoties uz CAR, to organizāciju, kurām ar CAR ir noslēgti informācijas apmaiņas nolīgumi, un attiecīgā gadījumā citu organizāciju visos reģionos ievāktiem pierādījumiem par novirzītiem vai nelikumīgi tirgotiem parastajiem ieročiem un munīciju, pārbaudīs un attīstīs lietas par nelikumīgu tirdzniecību;

                  c)

                  sniegs konkrētus vizuālus pierādījumus par novirzītiem vai nelikumīgi tirgotiem parastajiem ieročiem un munīciju, tostarp priekšmetu, sērijas numuru, ražotāja marķējuma, kastu, iesaiņojuma satura sarakstu, pārvadājumu dokumentu un galalietotāja sertifikācijas fotoattēlus;

                  d)

                  teksta formā izstrādās pārskatus par nelikumīgo darbību, tostarp par nelikumīgās tirdzniecības maršrutiem, novirzīšanā vai nelikumīgā nodošanā iesaistītajiem dalībniekiem, dodot izvērtējumu par veicinošiem apstākļiem (tostarp par krājumu neefektīvu pārvaldību un drošību un par valstu mērķtiecīgi organizētiem nelikumīgas piegādes tīkliem);

                  e)

                  minētos pierādījumus augšupielādēs iTrace informācijas pārvaldības sistēmā un tiešsaistes kartēšanas portālā, lai tos varētu pilnībā publiskot.

            4.2.4.   Projekta īstenošanas rādītāji

      Divu gadu laikposmā tiks īstenotas līdz pat 30 misijas uz vietas (tostarp pagarinātas darbības misijas, ja nepieciešams), lai ievāktu pierādījumus, ko augšupielādēt iTrace informācijas pārvaldības sistēmā un tiešsaistes kartēšanas portālā.
      4.2.5.   Projekta labumguvēji

      Lai iepazītos ar pilnu labumguvēju sarakstu, kas ir identisks visiem šajā lēmumā uzskaitītajiem projektiem, lūdzam skatīt 4.1.5. iedaļu.
      4.3.   Projekts Nr. 3. Sadarbības veidošana ar ieinteresētām personām un starptautiska koordinācija

      4.3.1.   Projekta mērķis

      Ar projektu starptautiskiem un valstu politikas veidotājiem, parasto ieroču kontroles ekspertiem un ieroču eksporta licencēšanas iestādēm tiks popularizētas iTrace sistēmas priekšrocības. Tiks izstrādāti arī sadarbības pasākumi, lai vēl vairāk koordinētu informācijas apmaiņu un veidotu noturīgas partnerības ar indivīdiem un organizācijām, kas spēj sniegt informāciju, ko var augšupielādēt iTrace sistēmā,
      4.3.2.   Projekta darbības

      Saistībā ar šo projektu tiks veiktas šādas darbības:

                  a)

                     CAR darbinieki sniegs informāciju attiecīgās starptautiskajās konferencēs, kurās izskata visus jautājuma par parasto ieroču nelikumīgu tirgošanu aspektus. Darbinieki informāciju sniegs tādā veidā, lai popularizētu iTrace sistēmu, uzsvaru liekot uz 1) tās konkrētām priekšrocībām, lai palīdzētu pārraudzīt, kā tiek īstenota ANO Rīcības programma, ITL un citi attiecīgi starptautiskie instrumenti; 2) tās noderīgumu, lai apzinātu starptautiskās palīdzības un sadarbības prioritārās jomas; un 3) tās noderīgumu, lai ieroču eksporta licencēšanas iestādes to izmantotu par riska novērtējuma apzināšanas mehānismu;

                  b)

                     CAR darbinieki sniegs informāciju valstu valdībām un miera uzturēšanas operācijām. Darbinieki informāciju sniegs tā, lai attiecīgajām misiju nodaļām popularizētu iTrace sistēmu, lai sekmētu un veidotu oficiālus informācijas apmaiņas nolīgumus, kas var sniegt informāciju, kuru var augšupielādēt iTrace sistēmā, kā arī lai politikas veidotājiem palīdzētu apzināt starptautiskās palīdzības un sadarbības prioritārās jomas.

            Projektu īstenos visā divu gadu iTrace projekta laikposmā.
      4.3.3.   Projekta rezultāti

      Ar šo projektu:

                  a)

                  parādīs iTrace sistēmas noderīgumu valstu un starptautiskiem politikas veidotājiem, kas ir iesaistīti parasto ieroču kontroles un ieroču eksporta kontroles nolīgumu (ANO Rīcības programmas, ITL un citu attiecīgu starptautisku instrumentu) īstenošanā un īstenošanas izvērtēšanā;

                  b)

                  sniegs attiecīgu informāciju, lai politikas veidotājiem un parasto ieroču kontroles ekspertiem palīdzētu apzināt starptautiskās palīdzības un sadarbības prioritārās jomas un izstrādāt efektīvas ieroču izplatīšanas apkarošanas stratēģijas;

                  c)

                  līdztekus papildu atgriezeniskas informācijas sniegšanas un sistēmas uzlabošanas iespējām ieroču eksporta licencēšanas iestādēm nodrošinās padziļinātu informāciju par iTrace un par tās noderīgumu riska izvērtēšanā;

                  d)

                  veicinās informācijas apmaiņu starp valstu valdībām un ANO miera uzturēšanas operācijām, tostarp datu apstrādi un analīzi ar iTrace sistēmas palīdzību;

                  e)

                  turpinās veidot sadarbības tīklus tādu parasto ieroču kontroles ekspertu arvien pieaugošajā grupā, kuri uz vietas veic izmeklēšanas par parasto ieroču un munīcijas novirzīšanu un nelikumīgu tirdzniecību;

                  f)

                  parasto ieroču un munīcijas izsekošanu sabiedrībā popularizēs kā līdzekli, lai palīdzētu pārraudzīt ANO Rīcības programmas, ITL un citu starptautisku un reģionālu ieroču kontroles un ieroču eksporta kontroles instrumentu īstenošanu.

            4.3.4.   Projekta īstenošanas rādītāji

         CAR darbinieki apmeklēs līdz pat 12 informatīvās konferences. Visās konferencēs sniegs informāciju par iTrace sistēmu. Konferenču darba kārtības un īsus kopsavilkumus iekļaus nobeiguma ziņojumā.
      4.3.5.   Projekta labumguvēji

      Lai iepazītos ar pilnu labumguvēju sarakstu, kas ir identisks visiem šajā lēmumā uzskaitītajiem projektiem, lūdzam skatīt 4.1.5. iedaļu.
      4.4.   Projekts Nr. 4. iTrace sistēmas politikas ziņojumi

      4.4.1.   Projekta mērķis

      Pamatojoties uz datiem, kas iegūti uz vietas veiktajās izmeklēšanās un iekļauti iTrace sistēmā, projekta gaitā izstrādās ziņojumus par būtiskiem politikas jautājumiem. Šos ziņojumus izstrādās tā, lai priekšplānā izvirzītu īpašus starptautiski problemātiskus jautājumus, tostarp jautājumus par nozīmīgākajām parasto ieroču un munīcijas tirdzniecības modeļiem, par nelikumīgi tirgoto ieroču un munīcijas reģionālo sadalījumu un par starptautiskā līmenī ievērības cienīgām prioritārām jomām.
      4.4.2.   Projekta darbības

      Padziļināta analīze, kuras rezultātā tiek apkopoti, pārskatīti, rediģēti un publicēti līdz desmit iTrace politikas ziņojumi.
      4.4.3.   Projekta rezultāti

      Ar šo projektu:

                  a)

                  izstrādās līdz pat desmit ziņojumus, katrā no tiem pievēršoties atsevišķam starptautiski problemātiskam jautājumam;

                  b)

                  nodrošinās šo iTrace politikas ziņojumu nosūtīšanu visām ES dalībvalstīm;

                  c)

                  izstrādās mērķtiecīgu informēšanas stratēģiju, lai panāktu pēc iespējas plašāku globālu tvērumu;

                  d)

                  politiskajā arēnā un starptautiskajos plašsaziņas līdzekļos nodrošinās rīcības redzamību, inter alia, iepazīstinot ar aktuālāko informāciju par nelikumīgiem ieročiem, sniedzot politiski nozīmīgu analīzi, lai atbalstītu notiekošos ieroču kontroles procesus, un izstrādājot specifiskus ziņojumus, lai maksimāli pievērstu starptautisko plašsaziņas līdzekļu uzmanību.

            4.4.4.   Projekta īstenošanas rādītāji

      Ierosinātās rīcības darbības laikā tiks izstrādāti līdz pat desmit iTrace sistēmas tiešsaistes politikas ziņojumi, kuri tiks izplatīti visā pasaulē.
      4.4.5.   Projekta labumguvēji

      Lai iepazītos ar pilnu labumguvēju sarakstu, kas ir identisks visiem šajā lēmumā uzskaitītajiem projektiem, lūdzam skatīt 4.1.5. iedaļu.
      5.   Atrašanās vietas

      Projekta Nr. 1 atrašanās vieta būs Apvienotā Karaliste. Saistībā ar projektu tiek atzīts, ka vajadzīgos rezultātus, kādus gūst, veicot izmeklēšanas uz vietas, nevar gūt attālināti, un projektā Nr. 2 būs jāveic izvērstas parasto ieroču ekspertu misijas uz konfliktu skartajiem reģioniem. Šīs misijas tiks izvērtētas katrā konkrētā gadījumā, ņemot vērā drošību, piekļuvi un informācijas pieejamību. CAR daudzās attiecīgajās valstīs jau ir iedibinājusi kontaktus vai jau īsteno projektus. Projektu Nr. 3 īstenos pasaules mērogā starptautiskās konferencēs un koordinējot ar valstu valdībām un attiecīgām organizācijām, lai nodrošinātu projektam maksimālu redzamību. Projekta Nr. 4 apkopošanu veiks Apvienotajā Karalistē.
      6.   Darbības laiks

      Saskaņā ar aplēsēm kopējais visu projektu ilgums ir 24 mēneši.
      7.   Īstenotāja vienība un ES redzamība

      Šā lēmuma tehnisko īstenošanu uzticēs CAR. CAR savus uzdevumus pildīs AP uzraudzībā.

         CAR tika izraudzīta no arvien pieaugošā ieroču izmeklētāju tīkla, un tā ir viena no pirmajām organizācijām, kas jau 2006. gadā sāka veikt parasto ieroču un munīcijas identifikāciju un izsekošanu. CAR koncentrējas uz to, lai uz vietas identificētu un izsekotu ieročus. Šāda uz konkrētu situāciju analīzi balstīta pieeja un tehniskais nodrošinājums, kas ir vajadzīgs, lai to īstenotu, ir būtiski, lai vispusīgi kartētu parasto ieroču novirzīšanu uz un starp konflikta skartām valstīm, kuru starptautiskā sabiedrība patlaban pietiekami nepārrauga. Lai to panāktu, CAR uz konfliktu skartajiem apgabaliem nosūta nelielas tādu izmeklētāju grupas, kuriem ir 10 vai vairāk gadu pieredze ieroču jautājumos, lai tie uz vietas pārbaudītu un dokumentētu nelikumīgos ieročus.
      Kopš 2013. gada maija CAR nosūtīja darbiniekus operācijām uz vietas 18 konfliktu skartos reģionos, tieši atbalstīja septiņas ANO sankciju pārraudzības grupas, bija noslēgusi oficiālus informācijas apmaiņas nolīgumus ar divām ANO miera uzturēšanas misijām un sniedza tehnisku palīdzību divām KDAP misijām. Tā arī regulāri sniedza tehnisku atbalstu septiņām valstu valdībām par ieroču identifikāciju un izsekošanu. CAR joprojām ir vienīgā organizācija ārpus ANO sistēmas, kuras vienīgais mērķis ir uz vietas mūsdienu bruņoto konfliktu apstākļos identificēt un izsekot parastos ieročus, munīciju un saistītus materiālus.

         CAR2013. gada 25. novembrī ar Lēmumu 2013/698/KĀDP tika pilnvarota izstrādāt un īstenot iTrace. iTrace ir globāls ziņošanas mehānisms par nelikumīgiem kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem un citiem nelikumīgiem parastajiem ieročiem un munīciju. Izmēģinājuma posmā (iTrace I) projektā galvenā uzmanība tika vērsta uz nelikumīgu ieroču dokumentēšanu Subsahāras Āfrikā, līdztekus koncentrējoties arī uz Tuvajiem Austrumiem (Irāku un Sīriju), un uz konstatēto faktu augšupielādi iTrace sistēmā. Līdz šim projekta ietvaros ir dokumentētas vairāk nekā 200 000 vienības, kuru skaitā ietilpst ieroči, munīcija un saistītie materiāli, kas ir apritē konfliktu skartos apgabalos.

         CAR veic visus atbilstīgos pasākumus, lai darītu plaši zināmu to, ka darbību ir finansējusi Savienība. Šādus pasākumus veiks saskaņā ar Komisijas paziņojumu un Komisijas izstrādāto un publicēto Eiropas Savienības ārējo darbību ziņošanas un pārredzamības rokasgrāmatu.

         CAR tādējādi ar pienācīgu atpazīstamību un publicitāti nodrošinās Savienības ieguldījuma redzamību, izceļot Savienības lomu, nodrošinot tās darbību pārredzamību un vairojot izpratni par šā lēmuma iemesliem, kā arī par Savienības atbalstu lēmumam un par šā atbalsta rezultātiem. Uz materiāliem, kas izstrādāti saistībā ar projektu, būs uzskatāmi redzams Savienības karogs saskaņā ar Savienības pamatnostādnēm par pareizu karoga izmantošanu un attēlošanu.
      8.   Ziņojumi

         CAR izstrādās ceturkšņa ziņojumus.

         (1)  Padomes Lēmums 2013/698/KĀDP (2013. gada 25. novembris), ar ko atbalsta globālu ziņošanas mehānismu par nelikumīgiem kājnieku ieročiem un viegliem ieročiem un citiem nelikumīgiem parastajiem ieročiem un munīciju ar mērķi samazināt to nelikumīgas tirdzniecības risku (OV L 320, 30.11.2013., 34. lpp.).