title: Komisijas Lēmums (ES) 2015/455 ( 2014. gada 23. jūlijs ) par valsts atbalstu SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), ko īstenojusi Grieķija par labu Piraeus Bank Group saistībā ar Piraeus Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5217)  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               25.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 80/49

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/455
   (2014. gada 23. jūlijs)
   par valsts atbalstu SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), ko īstenojusi Grieķija par labu Piraeus Bank Group saistībā ar Piraeus Bank S.A. rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu
   (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 5217)
   (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   pēc tam, kad dalībvalstis un citas ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem noteikumiem (1),
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

   1.1.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ PIRAEUS BANK

               (1)

               Ar 2008. gada 19. novembra lēmumu Komisija apstiprināja shēmu “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (turpmāk “Grieķijas banku atbalsta shēma”), kas bija paredzēta, lai nodrošinātu Grieķijas finanšu sistēmas stabilitāti. Grieķijas banku atbalsta shēma ļauj piešķirt atbalstu atbilstoši trim shēmas pamatā esošajiem pasākumiem – rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (2). Grieķija 2009. gada maijā rekapitalizēja Piraeus Bank (turpmāk “Banka” (3)) atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam.

               (2)

               Minētā 2008. gada 19. novembra lēmuma 14. apsvērumā bija norādīts, ka Komisijai tiks paziņots pārstrukturēšanas plāns attiecībā uz rekapitalizācijas pasākuma saņēmējiem.

               (3)

               Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai pārstrukturēšanas plānu 2010. gada 23. jūlijā. Komisija reģistrēja minēto plānu un tā vēlākos atjauninājumus, kā arī Grieķijas iestāžu iesniegto papildu informāciju kā lietu SA.30342 (PN 26/2010) un tad kā lietu SA.32787 (2011/PN).

               (4)

               Banka ir atkārtoti saņēmusi valsts garantijas un guvusi labumu no valsts obligāciju aizņēmumiem atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai (4). Tā arī saņēma valsts garantētu ārkārtas likviditātes palīdzību (turpmāk “valsts garantētā ĀLP”).

               (5)

               Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (Hellenic Financial Stability Fund; turpmāk “HFSF”) 2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību plānotajā tās pamatkapitāla palielināšanā. HFSF2012. gada 28. maijā piešķīra Bankai pārejas rekapitalizācijas finansējumu EUR 4 700 miljonu apmērā (turpmāk “pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējums”).

               (6)

               Grieķijas iestādes 2012. gada 10. maijā oficiāli informēja Komisiju par saistību dokumentu, ko HFSF iesniedza Bankai. Komisija to reģistrēja kā nepaziņotu atbalstu (lieta SA.34826 (2012/NN)), jo konkrētais pasākums jau bija īstenots.

               (7)

               Ar 2012. gada 27. jūlija lēmumu Komisija sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju (turpmāk “Lēmums par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus”) (5).

               (8)

                  HFSF 2012. gada decembrī piešķīra Bankai otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu EUR 1 553 miljonu apmērā (turpmāk “otrās pārejas rekapitalizācijas finansējums”). HFSF2012. gada 21. decembrī arī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību tās pamatkapitāla palielināšanā un konvertējamos kapitāla instrumentos, kas jāemitē, par kopējo summu līdz EUR 1 082 miljoniem (6). Grieķijas iestādes paziņoja par minētajiem pasākumiem Komisijai 2012. gada 20. decembrī (7).

               (9)

               Banka 2012. gada septembrī paziņoja par ieceri iegādāties banku Geniki no Société Générale S.A. (turpmāk “Société Générale”). Septembrī un oktobrī Komisija rīkoja vairākas telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem par Geniki iegādi.

               (10)

               Banka 2012. gada 19. oktobrī parakstīja akciju pirkuma līgumu ar Société Générale par visu Société Générale piederošo bankas Geniki akciju (99,08 %) iegādi.

               (11)

               Komisijas dienesti 2012. gada 12. decembrī nosūtīja Grieķijai vēstuli, kurā bija ietverts to veiktais sākotnējais novērtējums par Geniki iegādi.

               (12)

               Banka 2013. gada 26. februārī informēja Komisija par savu ieceri iegādāties banku Millennium Bank Greece S.A. (turpmāk “MBG”). Komisija rīkoja vairākas telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestādēm un Banku par MBG iegādi.

               (13)

               Komisijas dienesti 2013. gada 25. martā nosūtīja Grieķijai vēstuli, kurā bija ietverts to veiktais sākotnējais novērtējums par MBG iegādi.

               (14)

               Banka 2013. gada 22. aprīlī paziņoja, ka tā ir noslēgusi līgumu ar Millennium Banco Comercial Portugues (turpmāk “BCP”) par visa MBG pamatkapitāla iegādi un BCP dalību gaidāmajā Piraeus kapitāla palielināšanā.

               (15)

                  HFSF2013. gada 3. jūnijā pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu daļēji konvertēja pašu kapitālā par kopējo summu EUR 5 891 miljons. HFSF arī iepludināja Bankā papildu summu EUR 1 094 miljonu apmērā atbilstīgi saistībām, ko HFSF uzņēmās laikā, kad Banka iegādājās Grieķijas Lauksaimniecības bankas (turpmāk “ATE”) “labo” daļu un triju Kipras banku Grieķijas filiāles (sk. 1.2. iedaļu). Privātie ieguldītāji papildus iepludināja Bankā līdzekļus EUR 1 444 miljonu apmērā. Kopējā rekapitalizācijas finansējuma summa bija EUR 8 429 miljoni, un šī rekapitalizācija tiek dēvēta par “2013. gada pavasara rekapitalizāciju”.

               (16)

               Grieķijas iestādes 2013. gada 19. decembrī iesniedza Komisijai informāciju par 2013. gada pavasara rekapitalizācijas nosacījumiem.

               (17)

               Grieķijas iestādes 2014. gada 25. jūnijā iesniedza Komisijai galīgo Bankas pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “pārstrukturēšanas plāns”). Tajā pašā datumā tās iesniedza arī informāciju par valsts garantēto ĀLP. Tās norādīja, ka ir iecerējušas arī turpmāk sniegt šādu likviditātes atbalstu Bankai, kā arī nodrošināt valsts garantijas par parāda instrumentiem un valsts obligāciju aizņēmumus atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai.

               (18)

               Administratīvā procesa laikā Komisija rīkoja vairākas tikšanās, telekonferences un veica elektroniskā pasta vēstuļu apmaiņu ar Grieķijas iestāžu un Bankas pārstāvjiem.

               (19)

               Grieķija piekrīt, ka izņēmuma kārtā šis lēmums tiek pieņemts tikai angļu valodā.

         1.2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ IEGĀDĀTAJIEM UZŅĒMUMIEM
   1.2.1.   Procedūra attiecībā uz ATE

               (20)

               Grieķija 2011. gada aprīlī iepludināja līdzekļus EUR 1 445 miljonu apmērā uzņēmumā ATE (šajā summā bija iekļauti EUR 675 miljoni, kas sākotnēji bija piešķirti atbilstoši Grieķijas rekapitalizācijas shēmai). ATE saņēma arī likviditātes atbalstu EUR 6 103 miljonu apmērā. Ar 2011. gada 23. maija lēmumu Komisija apstiprināja minētos pasākumus, pamatojoties uz ATE pārstrukturēšanas plānu (turpmāk “Lēmums par ATE pārstrukturēšanu”) (8).

               (21)

               Grieķija 2011. gada 29. decembrī piedalījās ATE kapitāla tiesību emisijā par summu EUR 290 miljoni.

               (22)

               Grieķija 2012. gada 22. martā iesniedza Grieķijas Bankas ziņojumu, kurā bija ierosināts ATE noregulējums, piemērojot atlasītu ATE aktīvu un saistību pirkšanas un pārņemšanas procedūru (9) (turpmāk “ATE Transferred Activities”), bet atlikušo aktīvu un saistību noregulējumam izmantojot “sliktu” banku.

               (23)

               Banka 2012. gada jūlijā paziņoja, ka tā absorbcijas veidā iegādājas ATE, attiecībā uz kuru bija sākta likvidācijas procedūra, “labo” daļu.

               (24)

               Tobrīd HFSF uzņēmās saistības segt Bankas kapitāla vajadzības, kas izriet no iegādātajiem aktīviem. Grieķijas Banka 2013. gada 27. janvārī secināja, ka ATE Transferred Activities iegādes rezultātā normatīviem mērķiem ir vajadzīgs kapitāls EUR 570 miljonu apmērā, ko varētu segt HFSF.

               (25)

               Komisija 2013. gada 3. maija lēmumā (10) (turpmāk “Lēmums par ATE likvidāciju”) secināja, ka atbalsta pasākumi, kas piešķirti ATE Transferred Activities nodošanas laikā, ir nevis valsts atbalsts Bankai, bet gan valsts atbalsts ATE Transferred Activities. Komisija arī secināja, ka minētais atbalsts būtu saderīgs ar iekšējo tirgu, ja Bankas (kas tagad ietver arī ATE Transferred Activities) pārstrukturēšanas plāns ļautu atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju.

               (26)

                  HFSF 2013. gada jūnijā iepludināja Bankā līdzekļus EUR 570 miljonu apmērā 2013. gada pavasara rekapitalizācijas (11) ietvaros.

         1.2.2.   Procedūra attiecībā uz Kipras Bankas, Kipras Tautas bankas un Hellenic Bank (turpmāk “trīs Kipras bankas”) darbībām Grieķijā

               (27)

               Pēc Eurogrupas ārkārtas sanāksmes (12)2013. gada 15. martā Kipras iestādes un Eiropas Savienība, Starptautiskais Valūtas fonds (turpmāk “SVF”) un Eiropas Centrālā banka (turpmāk “ECB”) panāca politisku vienošanos par turpmākās makroekonomikas korekciju programmas pamatā esošo politiku. Cita starpā tika panākta arī vienošanās, ka triju Kipras banku darbības Grieķijā tiks nodotas kādai no Grieķijas bankām.

               (28)

               Banka un citas Grieķijas bankas pauda ieinteresētību iegūt tiesības veikt minēto triju Kipras banku darbības Grieķijā.

               (29)

                  HFSF2013. gada 22. martā piekrita Bankas piedāvājumam iegādāties triju Kipras banku filiāles Grieķijā, kā arī to noguldījumus un aizdevumus. Bankas piedāvājums bija spēkā ar nosacījumu, ka HFSF nodrošina Bankai pašu kapitālu par summu, kas vienāda ar cenu, kura samaksāta par iegādāto uzņēmumu pašu kapitālu.

               (30)

               Grieķijas iestādes un HFSF pastāvīgi informēja Komisijas dienestus par procesa norisi, kā arī par iegādes nosacījumiem.

               (31)

               Banka 2013. gada 26. martā parakstīja pārdevuma un nodošanas līgumu ar katru no minētajām trim Kipras bankām attiecībā uz to darbībām Grieķijā (noguldījumi, aizdevumi un filiāļu tīkls).

               (32)

               Saskaņā ar 2013. gada martā panākto vienošanos HFSF iepludināja Bankā (13) kapitālu EUR 524 miljonu apmērā, lai apmierinātu kapitāla vajadzības, kas bija radušās minēto aktīvu iegādes dēļ.

         2.   APRAKSTS

   2.1.   BANKA UN TĀS GRŪTĪBAS
   2.1.1.   Grieķijas banku nozares vispārējais konteksts

               (33)

               Grieķijas reālais iekšzemes kopprodukts (turpmāk “IKP”) laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam samazinājās par 20 %, kā redzams 1. tabulā. Minētā iemesla dēļ Grieķijas bankas saskārās ar situāciju, ka strauji paaugstinājās saistību neizpildes rādītājs attiecībā uz Grieķijas mājsaimniecībām un uzņēmumiem piešķirtajiem aizdevumiem (14). Šie notikumi ir nelabvēlīgi ietekmējuši Grieķijas banku aktīvu veiktspējas rādītājus un radījuši kapitāla vajadzības.

                  1.   tabula

                  Reālā IKP pieaugums Grieķijā, 2008.–2013. gads

                           Grieķija

                           2008. g.

                           2009. g.

                           2010. g.

                           2011. g.

                           2012. g.

                           2013. g.

                           Reālā IKP pieaugums, %

                           –0,2

                           –3,1

                           –4,9

                           –7,1

                           –7,0

                           –3,9

                                          Avots:

                                       Eurostat, pieejams tiešsaistē vietnē http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

               (34)

               Turklāt 2012. gada februārī Grieķija īstenoja privātā sektora obligāciju apmaiņu, kas zināma kā “privātā sektora iesaiste” (turpmāk “PSI programma”). Grieķijas bankas tika iesaistītas PSI programmā, kuras gaitā Grieķijas valdība piedāvāja esošajiem privātajiem obligāciju turētājiem jaunus vērtspapīrus (tostarp jaunas Grieķijas valsts obligācijas (turpmāk “GVO”), IKP piesaistītus vērtspapīrus un PSI maksājumu parādzīmes, ko emitējis Eiropas Finanšu stabilitātes instruments (turpmāk “EFSI”)) apmaiņā pret esošām GVO, nosakot nominālo diskontu 53,5 % un ilgākus atmaksas termiņus (15). Grieķijas iestādes paziņoja minētās obligāciju apmaiņas rezultātus 2012. gada 9. martā (16). Apmaiņas rezultātā obligāciju turētājiem radās ievērojami zaudējumi (Grieķijas Banka lēš, ka Grieķijas bankām tie bija vidēji 78 % apmērā no veco GVO nominālvērtības) un kapitāla vajadzības, kas tika iegrāmatotas Grieķijas banku 2011. gada finanšu pārskatos ar atpakaļejošu spēku. Galvenajām Grieķijas bankām PSI rezultātā radušies kopējie zaudējumi ir apkopoti 2. tabulā.

                  2.   tabula

                  Galvenajām Grieķijas bankām PSI rezultātā radušies kopējie zaudējumi (miljonos EUR)

                           Bankas

                           GVO nominālvērtība

                           Ar valsti saistīto aizdevumu nominālvērtība

                           Kopējā nominālvērtība

                           PSI rezultātā izraisītie zaudējumi saistībā ar GVO

                           PSI rezultātā radušies zaudējumi attiecībā uz aizdevumiem, kas saistīti ar valsti

                           Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi

                           Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi/ pirmā līmeņa pamatkapitāls (%)

                           Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi/ kopējā aktīvu vērtība (%)

                              NBG

                           13 748

                           1 001

                           14 749

                           10 985

                           751

                           11 735

                           161,0

                           11,0

                              Eurobank

                           7 001

                           335

                           7 336

                           5 517

                           264

                           5 781

                           164,5

                           7,5

                              Alpha

                           3 898

                           2 145

                           6 043

                           3 087

                           1 699

                           4 786

                           105,7

                           8,1

                              Piraeus

                           7 063

                           280

                           7 343

                           5 686

                           225

                           5 911

                           226,0

                           12,0

                              ATEbank

                           5 164

                           608

                           5 772

                           3 873

                           456

                           4 329

                           1 144

                           17,1

                              Geniki

                           384

                           7

                           391

                           287

                           5

                           292

                           78,1

                           8,9

                              MBG

                           185

                           0

                           185

                           137

                           0

                           137

                           29

                           2,2

                                          Avots:

                                       Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 14. lpp.

               (35)

               Tā kā PSI programmas rezultātā un nepārtrauktās ekonomikas lejupslīdes dēļ Grieķijas bankām radās ievērojams kapitāla iztrūkums, Grieķijas Stabilizācijas otrās programmas memorandā par ekonomikas un finanšu politiku (turpmāk “MEFP”), kas noslēgts starp Grieķijas valdību, Eiropas Savienību, SVF un ECB un datēts ar 2012. gada 11. martu, tika paredzēti līdzekļi, kas būtu pieejami minēto banku rekapitalizācijai. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu aplēsēm kopējās banku rekapitalizācijas vajadzības un noregulējuma izmaksas, kas jāfinansē minētās programmas ietvaros, bija EUR 50 miljardi (17). Minētā summa tika aprēķināta, pamatojoties uz spriedzes testu, ko veica Grieķijas Banka par laikposmu no 2011. gada decembra līdz 2014. gada decembrim (turpmāk “2012. gada spriedzes tests”), izmantojot Blackrock prognozi par zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (18). Līdzekļi Grieķijas banku rekapitalizācijai ir pieejami ar HFSF starpniecību. Turpmāk 3. tabulā ir apkopots aprēķins par galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā.

                  3.   tabula

                  2012. gada spriedzes tests – galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzības (miljonos EUR)

                           Bankas

                           Pirmā līmeņa atsauces pamatkapitāls (2011. gada dec.)

                           Kopējie PSI rezultātā radušies bruto zaudējumi (2011. gada dec.)

                           Ar PSI saistītie uzkrājumi (2011. gada jūn.)

                           Kopējie bruto zaudējumi; prognozes par kredītrisku

                           Rezerves zaudējumiem saistībā ar aizdevumiem (2011. gada dec.)

                           Iekšējā kapitāla radīšana

                           Pirmā līmeņa mērķa pamatkapitāls (2014. gada dec.)

                           Kapitāla vajadzības

                              NBG

                           7 287

                           –11 735

                           1 646

                           –8 366

                           5 390

                           4 681

                           8 657

                           9 756

                              Eurobank

                           3 515

                           –5 781

                           830

                           –8 226

                           3 514

                           2 904

                           2 595

                           5 839

                              Alpha

                           4 526

                           –4 786

                           673

                           –8 493

                           3 115

                           2 428

                           2 033

                           4 571

                              Piraeus

                           2 615

                           –5 911

                           1 005

                           –6 281

                           2 565

                           1 080

                           2 408

                           7 335

                              ATEbank

                           378

                           –4 329

                           836

                           –3 383

                           2 344

                           468

                           1 234

                           4 920

                              Geniki

                           374

                           – 292

                           70

                           –1 552

                           1 309

                           –40

                           150

                           281

                              MBG

                           473

                           – 137

                           0

                           – 638

                           213

                           –79

                           230

                           399

                                          Avots:

                                       Grieķijas Banka, Ziņojums par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, 2012. gada decembris, 8. lpp.

               (36)

               Saskaņā ar 2012. gada marta MEFP “bankām, kas iesniegs dzīvotspējīgus kapitāla piesaistīšanas plānus, tiks sniegta iespēja pieteikties valsts atbalstam un saņemt šādu atbalstu, vienlaikus saglabājot privātā sektora kapitāla iepludināšanas stimulus un tādējādi līdz minimumam mazinot slogu nodokļu maksātājiem” (19). Grieķijas Banka konstatēja, ka dzīvotspējīgus kapitāla piesaistīšanas plānus ir iesniegušas tikai četras lielākās bankas (Eurobank, Grieķijas Nacionālā banka, Banka un Alpha Bank) (20). Tās saņēma pirmās rekapitalizācijas finansējumu no HFSF 2012. gada maijā.

               (37)

               Vietējie noguldījumi bankās Grieķijā laikposmā no 2009. gada beigām līdz 2012. gada jūnijam samazinājās kopumā par 37 % ekonomikas lejupslīdes un politiskās nenoteiktības dēļ. Minētajām bankām bija jāmaksā augstākas procentu likmes, tādējādi cenšoties paturēt noguldījumus. Palielinājās noguldījumu izmaksas, samazinot banku neto procentu starpību. Tā kā Grieķijas bankas bija izslēgtas no starpbanku finansēšanas tirgiem, tās kļuva pilnīgi atkarīgas no Eurosistēmas finansējuma (21), kas arvien vairāk tika saņemts kā valsts garantētā ĀLP, kuru piešķīra Grieķijas Banka.

               (38)

               Grieķija 2012. gada 3. decembrī ieviesa programmu to jauno GVO atpirkšanai, kuras ieguldītāji saņēmuši PSI programmas ietvaros, par cenām, kas svārstījās no 30,2 % līdz 40,1 % no GVO nominālvērtības (22). Grieķijas bankas piedalījās minētajā atpirkšanas programmā, kas radīja vēl lielākus zaudējumus to bilancēs, jo lielākā daļa grāmatvedības zaudējumu (proti, starpība starp tirgus vērtību un nominālvērtību), kas reģistrēti saistībā ar minētajām jaunajām GVO PSI programmas laikā, kļuva galīgi un neatgūstami (23).

               (39)

               Četras lielākās Grieķijas bankas 2012. gada decembrī saņēma otrās pārejas rekapitalizācijas finansējumu no HFSF.

               (40)

               Visu četru banku pārejas rekapitalizācijas finansējums 2013. gada pavasarī tika konvertēts pastāvīgās rekapitalizācijas finansējumā parastajās akcijās, un HFSF turējumā bija vairāk nekā 80 % no visām akcijām katrā no minētajām četrām bankām. Par bankām, kam izdevās piesaistīt iepriekš noteiktu privātā kapitāla summu (Banka, Alpha Bank un Grieķijas Nacionālā banka), HFSF saņēma akcijas bez balsstiesībām, un privātajiem ieguldītājiem tika piešķirtas garantijas par HFSF akcijām.

               (41)

               Grieķijas Banka 2013. gada jūlijā nolīga konsultantu diagnostiska pētījuma veikšanai par visu Grieķijas banku aizdevumu portfeļiem. Konsultants izstrādāja kredītzaudējumu prognozes (turpmāk “KZP”) par visiem Grieķijas banku vietējo aizdevumu iegrāmatojumiem, kā arī Grieķijas riska aizdevumiem ārvalstu filiālēs un meitasuzņēmumos trīsarpus gadu un aizdevumu dzīves cikla perspektīvā. Analīzē tika iekļautas KZP atbilstoši diviem makroekonomiskajiem scenārijiem – pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. KZP attiecībā uz ārvalstu aizdevumu portfeļiem Grieķijas Banka noteica, izmantojot dažus no konsultanta saņemtus ievaddatus.

               (42)

               Pamatojoties uz konsultanta novērtējumu par KZP, Grieķijas Banka 2013. gada rudenī veica jaunu spriedzes testu (turpmāk “2013. gada spriedzes tests”), lai novērtētu Grieķijas banku kapitāla stāvokļa stabilitāti atbilstoši pamatscenārijam un nelabvēlīgajam scenārijam. Grieķijas Banka veica kapitāla vajadzību novērtējumu ar otra konsultanta tehnisko atbalstu.

               (43)

               Kapitāla vajadzību novērtējuma pamatkomponenti 2013. gada spriedzes testā bija i) konsolidētas KZP (24) par banku aizdevumu portfeļiem attiecībā uz Grieķijas risku un ārvalstu risku, atskaitot esošās aizdevumu rezerves, un ii) aplēstā banku darbības rentabilitāte par laikposmu no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim, pamatojoties uz to pārstrukturēšanas plānu konservatīvu korekciju, kuri iesniegti Grieķijas Bankai 2013. gada ceturtajā ceturksnī. Turpmāk 4. tabulā ir apkopots aprēķins par konsolidētajām galveno Grieķijas banku kapitāla vajadzībām atbilstoši pamatscenārijam attiecībā uz 2013. gada spriedzes testu.

                  4.   tabula

                  2013. gada spriedzes tests – konsolidētas Grieķijas banku kapitāla vajadzības atbilstoši pamatscenārijam (miljonos EUR)

                           Bankas

                           Pirmā līmeņa atsauces pamatkapitāls (2013. gada jūn.) (1)

                           Aizdevumu zaudējumu rezerves (2013. gada jūnijs) (2)

                           KZP attiecībā uz Grieķijas risku (3)

                           KZP attiecībā uz ārvalstu risku (25) (4)

                           Iekšējā kapitāla radīšana (5)

                           Pirmā līmeņa pamatkapitāls spriedzes testā (2016. gada dec.) (6)

                           Kapitāla vajadzības (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5)

                              NBG
                               (26)

                           4 821

                           8 134

                           –8 745

                           –3 100

                           1 451

                           4 743

                           2 183

                              Eurobank
                               (27)

                           2 228

                           7 000

                           –9 519

                           –1 628

                           2 106

                           3 133

                           2 945

                              Alpha

                           7 380

                           10 416

                           –14 720

                           –2 936

                           4 047

                           4 450

                           262

                              Piraeus

                           8 294

                           12 362

                           –16 132

                           –2 342

                           2 658

                           5 265

                           425

               (44)

               Grieķijas Banka 2014. gada 6. martā paziņoja 2013. gada spriedzes testa rezultātus un prasīja, lai bankas līdz 2014. gada aprīļa vidum iesniedz savus kapitāla piesaistīšanas plānus kapitāla vajadzību segšanai atbilstoši pamatscenārijam.

               (45)

               Laikposmā no 2014. gada marta beigām līdz 2014. gada maija sākumam bankas palielināja savu kapitālu.

         2.1.2.   Atbalsta saņēmējs

               (46)

               Banka sniedz universālus bankas pakalpojumus galvenokārt Grieķijā un Eiropas centrālajā, austrumu un dienvidaustrumu daļā (Rumānijā, Bulgārija, Serbijā, Albānijā, Ukrainā un Kiprā), kā arī Ēģiptē. Tā piedāvā pilnu bankas pakalpojumu un finanšu produktu un pakalpojumu klāstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Tā aktīvi darbojas privātpersonām un korporatīvajiem klientiem paredzēto bankas pakalpojumu, aktīvu pārvaldības, valsts kases un ieguldījumu banku pakalpojumu jomās, kā arī sniedz privātbaņķieru pakalpojumus. Banka ir reģistrēta Grieķijā, un tās akcijas ir iekļautas Atēnu Biržas sarakstos. Kopējais Bankas darbinieku skaits 2012. gada 30. decembrī bija 18 597 (28).

               (47)

               Banka piedalījās PSI programmā, veicot GVO un ar valsti saistītu aizdevumu apmaiņu, kuru nominālvērtība bija EUR 7,7 miljardi. Tās kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 5 911 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos (29). Laikā, kad norisinājās 2012. gada decembra atpirkšanas programma, Banka pārdeva jaunās GVO, ko tā bija saņēmusi PSI ietvaros, ar lielu nominālvērtības diskontu. Šāda pārdošana radīja tai zaudējumus no jaunajām GVO.

               (48)

               Bankas pamatrādītāji 2010., 2011., 2012. un 2013. gada decembrī (konsolidēti dati) ir sniegti 5. tabulā.

                  5.   tabula

                     Piraeus Bank pamatrādītāji, 2010., 2011., 2012. un 2013. gads

                           Peļņa un zaudējumi
                           (miljonos EUR)

                           2010. g.

                           2011. g.

                           2012. g. (30)

                           2013. g. (31)

                           Neto procentu ienākumi

                           1 207

                           1 194

                           1 047

                           1 664

                           Kopējie pamatdarbības ienākumi

                           1 510

                           1 245

                           1 921

                           2 205

                           Kopējie pamatdarbības izdevumi

                           (884)

                           (840)

                           (931)

                           (1 680)

                           Ienākumi pirms uzkrājumiem

                           625

                           405

                           989

                           525

                           Vērtības samazināšanās radīti zaudējumi kredītriska segšanai

                           (611)

                           (1 973)

                           (2 519)

                           (2 536)

                           Zaudējumi, ko rada GVO un PSI atbilstīgo aizdevumu vērtības samazināšanās

                           (5 911)

                           Negatīvā nemateriālā vērtība

                           351

                           3 810

                           Neto peļņa/zaudējumi

                           (21)

                           (6 618)

                           (507)

                           2 546

                           Selektīvi apjoma rādītāji
                           (miljonos EUR)

                           2010. gada 31. decembris

                           2011. gada 31. decembris

                           2012. gada 31. decembris (31)

                           2013. gada 31. decembris (32)

                           Kopējie neto aizdevumi un avansa maksājumi klientiem
                           (neto)

                           40 150

                           35 634

                           44 613

                           62 366

                           Noguldījumi

                           29 475

                           21 796

                           36 971

                           54 279

                           Kopējie aktīvi

                           57 561

                           49 352

                           70 408

                           92 010

                           Kopējais pašu kapitāls (30)

                           3 273

                           (1 940)

                           (2 316)

                           8 543

               (49)

               Iepriekš 5. tabulā ir redzams, ka papildus lielajiem zaudējumiem, ko Banka reģistrēja 2011. gadā PSI programmas dēļ (EUR 5 911 miljoni (33)), samazinājās arī tās ieņēmumi (citu iemeslu starpā arī tāpēc, ka paaugstinājās noguldījumu izmaksas) un radās lieli un arvien pieaugoši tās aizdevumu portfeļu vērtības samazināšanās radīti zaudējumi Grieķijā un ārvalstīs līdz 2012. gada vidum. Bankas likviditātes pozīciju būtiski pasliktināja noguldījumu aizplūšana. Situācija nedaudz uzlabojās pēc tam, kad Banka 2012. gada jūlijā sāka īstenot iegādes darījumus.

               (50)

               Grieķijas Banka 2013. gada spriedzes testā aplēsa, ka Bankas kapitāla vajadzības ir EUR 465 miljoni (atbilstoši pamatscenārijam).

               (51)

               Banka 2014. gada martā palielināja kapitālu par EUR 1 752 miljoniem, lai segtu 50. apsvērumā minētās kapitāla vajadzības un atmaksātu EUR 940 miljonus priekšrocību akcijās, kas bija Grieķijas turējumā (34). Atšķirībā no situācijas saistībā ar Eurobank kapitāla palielinājumu 2014. gada aprīlī HFSF neuzņēmās saistības kapitāla palielināšanas ietvaros iepludināt Bankā kapitālu nepietiekama privātā pieprasījuma gadījumā. Bankas kapitāla palielinājums tika sasniegts, iesniedzot pašu kapitāla bez pirmpirkuma tiesībām piedāvājumus (proti, kapitāla palielināšana ar akcionāru pirmpirkuma tiesību atcelšanu) starptautiskiem ieguldītājiem un izsludinot publiskus piedāvājumus Grieķijā. Noteiktā akciju parakstīšanas cena bija EUR 1,7 par akciju.

               (52)

               Pēc kapitāla palielināšanas Banka 2014. gada 22. maijā paziņoja, ka tā ir izpirkusi priekšrocību akcijas Grieķijai par kopējo summu EUR 750 miljonu apmērā (35).

         2.2.   BANKAS VEIKTĀ GRIEĶIJAS BANKU DARBĪBU IEGĀDE
   2.2.1.
         ATE iegāde

               (53)

               Grieķija nodibināja ATE 1929. gadā kā bezpeļņas organizāciju. Līdz 1990. gadu sākumam ATE bija specializēta finanšu iestāde, kas atbalstīja lauksaimniecības nozares attīstību Grieķijas valsts vārdā. Minētais uzņēmums 2000. gada decembrī tika iekļauts Atēnu Biržas sarakstos. 2011. gada 14. novembrī Grieķija bija ATE galvenais akcionārs, kam piederēja 89,9 % ATE akciju.

               (54)

                  ATE darbojās visās banku darbības nozarēs – gan privātpersonu, gan korporatīvo klientu apkalpošanā, sniedza finanšu pakalpojumus, piemēram, veica apdrošināšanas un līzinga darbības un iegādājās lielas akciju daļas uzņēmumos, kas darbojās nefinanšu nozarēs, tostarp cukura ražošanas nozarē un piena ražošanas nozarē.

               (55)

                  ATE 2012. gada jūlijā piedāvāja savus pakalpojumus, izmantojot savu 468 filiāļu tīklu, un nodarbināja 5 024 darbiniekus. Uzņēmuma kopējie noguldījumi 2012. gada jūlijā bija EUR 14,9 miljardi pie aktīvu kopējās vērtības EUR 21,8 miljardi (36).

               (56)

               Kopš 2006. gada ATE piedāvāja savus pakalpojumus arī ārpus Grieķijas ar 74 % akciju turējumu bankā ATE Bank Romania un 20,3 % no kopējā pamatkapitāla un 25 % no priekšrocību akcijām bankā AIKBanka Serbia.

               (57)

               Grūtības ATE radās pirms valsts parāda krīzes Grieķijā, galvenokārt tādu iemeslu dēļ kā sliktā aktīvu kvalitāte un tradicionāli zemā rentabilitāte pirms aktīvu vērtības samazināšanās. Turklāt Grieķijas valsts parāda krīze visas bankas, tostarp ATE, ietekmēja divējādi: i) tas, ka Grieķija zaudēja piekļuvi starptautiskiem parāda tirgiem, būtiski ietekmēja Grieķijas banku likviditātes pozīciju, un ii) aktīvu kvalitāte pasliktinājās un palielināja vērtības samazināšanos.

               (58)

               Grieķija 2011. gada aprīlī iepludināja līdzekļus EUR 1 445 miljonu apmērā uzņēmumā ATE (ieskaitot EUR 675 miljonus, kas bija sākotnēji piešķirti atbilstoši Grieķijas rekapitalizācijas pasākumam). ATE saņēma arī likviditātes atbalstu EUR 6 103 miljonu apmērā. Komisija apstiprināja minētos pasākumus Lēmumā par ATE pārstrukturēšanu.

               (59)

               Tomēr 2011. gada otrajā pusē ATE kapitāla stāvoklis pasliktinājās galvenokārt tāpēc, ka tā piedalījās PSI programmā. Kā redzams 2. tabulā, ATE kopējie ar PSI saistītie maksājumi sasniedza aptuveni EUR 4 329 miljonus pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, aplēstās ATE Transferred Activities kapitāla vajadzības bija EUR 4 920 miljoni.

               (60)

               Grieķija 2012. gada 22. martā iesniedza Grieķijas Bankas ziņojumu, kurā bija ierosināts ATE noregulējums, izmantojot pirkšanas un pārņemšanas procedūru attiecībā uz ATE Transferred Activities, bet atlikušo aktīvu un saistību noregulējumam izmantojot “sliktu” banku. Banka un vēl viena liela Grieķijas banka iesniedza nesaistošus piedāvājumus HFSF. HFSF valde 2012. gada 26. jūlijā apstiprināja Bankas piedāvājumu.

               (61)

               Grieķijas Banka 2012. gada 27. jūlijā sāka ATE Transferred Activities nodošanu Bankai (37).

               (62)

               Tā kā ATE Transferred Activities bija mazāk aktīvu par patieso vērtību nekā saistību, HFSF atbilstoši Grieķijas Bankas 2013. gada 28. janvāra lēmumam bija jākompensē starpība starp nodotajiem aktīviem un nodotajām saistībām jeb finansējuma deficīts. Pamatojoties uz revidētiem skaitļiem, Grieķijas Banka secināja, ka finansējuma deficīts ir EUR 7 471 miljons, un HFSF piešķīra Bankai Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta obligācijas (turpmāk “EFSI obligācijas”) EUR 7 471 miljona vērtībā.

               (63)

               Turklāt HFSF apņēmās nodrošināt Bankai kapitālu, lai kapitalizētu ATE Transferred Activities līdz 9 %. Minētā summa sākotnēji tika aplēsta EUR 500 miljonu apmērā, tomēr galīgā summa tika noteikta EUR 570 miljonu apmērā. HFSF iepludināja Bankā galīgo summu pret parastajām akcijām 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros.

               (64)

               Banka iegādājās ATE Transferred Activities, samaksājot pirkuma cenu EUR 95 miljonu apmērā.

         2.2.2.
         Geniki iegāde

               (65)

               Banka Geniki tika nodibināta 1937. gadā. Geniki sniedza finanšu pakalpojumus privātpersonu un korporatīvo klientu apkalpošanas nozarēs, ka arī kapitāla tirgus pakalpojumus. Société Générale 2004. gadā iegādājās Geniki akciju kontrolpaketi. 2012. gada 31. decembrīGeniki pārvaldīja 104 filiāles, un tajā strādāja 1 391 darbinieks (38). Kopējā aktīvu vērtība bija EUR 2,6 miljardi, kopējā neto aizdevumu vērtība bija EUR 1,9 miljardi un noguldījumu vērtība – aptuveni EUR 2 miljardi. (39)

               (66)

               Grieķijas valsts parāda krīze ļoti negatīvi ietekmēja banku nozares darbības rādītājus. Turklāt Grieķijas banku dalība PSI programmā izraisīja to kapitāla stāvokļa strauju pasliktināšanos. Kā redzams 2. tabulā, Geniki kopējie ar PSI saistītie maksājumi bija aptuveni EUR 292 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas, un visi tika iegrāmatoti tās 2011. gada pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, aplēstā Geniki kapitāla vajadzību summa bija EUR 281 miljons, un tā tika aprēķināta, pamatojoties uz Grieķijas Bankas veiktu spriedzes testu.

               (67)

                  Société Générale 2012. gada jūnijā vērsās pie visām četrām lielākajām Grieķijas bankām, mēģinot pārdot Geniki. Banka bija vienīgā, kas bija ieinteresēta Geniki iegādē.

               (68)

               Sarunu rezultātā starp Société Générale un Banku 2012. gada 19. oktobrī tika noslēgts oficiāls līgums par Geniki pārdošanu, kurā bija paredzēts, ka i) Société Générale pārdos un Banka nopirks 99,08 % no Société Générale akcijām Geniki bankā un ka ii) Société Générale piešķirs un nodos un Banka iegādāsies 100 % Geniki pamatkapitāla nākotnes līgumu, ko Société Générale jau ir noslēgusi un noslēgs nākotnē. Société Générale galu galā piekrita veikt avansa maksājumu Geniki aptuveni EUR 290 miljonu apmērā un parakstīt Bankas emitētu obligāciju par summu aptuveni EUR 170 miljonu apmērā. Tad Banka iegādājās Geniki par EUR 1 miljonu.

               (69)

               Banka 2012. gada 14. decembrī paziņoja, ka Société Générale akciju Geniki bankā iegāde ir pabeigta.

         2.2.3.   Triju Kipras banku Grieķijā īstenoto darbību iegāde

               (70)

               Kipras Banka, Kipras Tautas banka un Hellenic Bank tika nodibinātas attiecīgi 1899., 1901. un 1976. gadā.

               (71)

               Pēc Eurogrupas ārkārtas sanāksmes 2013. gada 15. martā Eiropas Savienība, SVF un ECB vienojās par galvenajiem Kipras glābšanas plāna kritērijiem. Grieķijas Sistēmiskās stabilitātes padome (turpmāk “GSSP”) vienbalsīgi ierosināja nodot visu triju Kipras banku Grieķijas filiāļu aktīvus un saistības esošai Grieķijas bankai. GSSP jo īpaši norādīja, ka “[…] (40) vienošanās pilnībā aizsargā [visu triju Kipras banku] Grieķijas filiāļu noguldītājus, Grieķijas sabiedrības intereses un finanšu stabilitāti un nerada Grieķijas valsts parāda slogu”.

               (72)

               Grieķijas Bankai tika uzdots noskaidrot Grieķijas banku iespējamo ieinteresētību, un attiecīgi tā izsludināja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību. Turklāt HFSF piekrita segt (ieguvēja) kapitāla vajadzības, kas rastos triju Kipras banku Grieķijas filiāļu iegādes rezultātā.

               (73)

               Turpmāk 6. tabulā ir sniegts kopsavilkums par triju Kipras banku aktīviem un saistībām, kas galu galā tika nodotas Bankai (turpmāk “Cypriot Transferred Activities”).

                  6.   tabula

                  Triju Kipras banku nodotās darbības

                           Nodotās darbības

                           Aktīvi

                           Visi Grieķijas aizdevumi, tostarp līzings un faktorings

                           Kuģniecības aizdevumi un citi aizdevumi, kuru izcelsme ir Grieķijā un kuri tiek pārvaldīti Grieķijā un ir iegrāmatoti Kipras aizdevumu reģistrā

                           Pamatlīdzekļi (neskaitot atliktā nodokļa aktīvus)

                           Saistības

                           Visi Grieķijā pieņemtie triju Kipras banku noguldījumi

                                          Avots:

                                       nodomu dokuments Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks, 2013. gada 10. aprīlis.

               (74)

               Bankai nodoto aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 18,9 miljardi, bet saistību vērtība bija aptuveni EUR 15 miljardi. Tomēr darījuma puses vienojās ņemt vērā zaudējumu summu, kas bija prognozēta Pacific Investment Management Company (PIMCO) ziņojumā par Kipras bankām atbilstoši nelabvēlīgajam scenārijam (41). Saskaņā ar PIMCO ziņojumu Bankai nodoto aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 16,5 miljardi. Nodoto saistību vērtība bija aptuveni EUR 14,5 miljardi.

               (75)

               2013. gada 21. un 22. martā tikai trīs bankas, tostarp Banka, iesniedza nesaistošus piedāvājumus.

               (76)

                  HFSF2013. gada 22. martā piekrita tam, ka Banka iegādājas triju Kipras banku darbības Grieķijā. Kopējā atlīdzība, ko Banka samaksāja par Cypriot Transferred Activities iegādi, bija EUR 524 miljoni. Jo īpaši tika panākta vienošanās, ka Banka samaksās EUR 237 miljonus par nodoto Kipras Bankas darbību iegādi, EUR 258 miljonus par nodoto Kipras Tautas bankas darbību iegādi un EUR 29 miljonus par nodoto Hellenic Bank darbību iegādi.

               (77)

                  HFSF 2013. gada jūnijā 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (42) iepludināja Bankā kapitālu EUR 524 miljonu apmērā, lai kompensētu Bankas samaksāto pirkuma cenu.

         2.2.4.
         MBG iegāde

               (78)

                  MBG banka tika nodibināta 2000. gadā. 2012. gada 31. decembrīMBG pārvaldīja 119 filiāles, un tajā strādāja 1 174 darbinieki (43).

               (79)

               Banka 2013. gada 22. aprīlī parakstīja galīgo līgumu ar BCP par visa MBG pamatkapitāla iegādi un BCP dalību gaidāmajā Bankas kapitāla palielināšanā.

               (80)

               Saskaņā ar minēto līgumu BCP bija jāiegulda EUR 400 miljoni normatīvajā MBG rekapitalizācijā (no šīs summas EUR 139 miljonus BCP jau bija ieguldījusi 2012. gada decembrī), konvertējot pašu kapitālā subordinētos un augstākā līmeņa kredītus, ko BCP bija piešķīrusi MBG. Turklāt viss finansējums, ko BCP iepriekš piešķīris MBG, MBG bija jāatmaksā divās daļās – EUR 650 miljoni jāsamaksā darījuma noslēgšanas dienā, un summa aptuveni EUR 250 miljonu apmērā jāsamaksā sešos mēnešos pēc darījuma noslēgšanas dienas. Visbeidzot, BCP bija jāiegulda EUR 400 miljoni Bankas rekapitalizācijā, veicot privātu kapitālieguldījumu bez pirmpirkuma tiesībām. Tad Bankai bija jāiegādājas pilnībā rekapitalizētais MBG par EUR 1 miljonu.

               (81)

               Banka 2013. gada 19. jūnijā paziņoja par MBG iegādes pabeigšanu.

         2.2.5.   Pārskats par iegādes darījumu kopējo ietekmi

               (82)

               Turpmāk 7. tabulā ir sniegts pārskats par secīgo iegādes darījumu ietekmi uz Bankas lielumu un formu Grieķijā (nevienai no iegādātajām struktūrām nebija ārvalstu aktīvu, izņemot ATE Transferred Activities, kam bija nelieli aktīvi Rumānijā). Iegādes darījumu rezultātā Banka pašlaik pārvalda Grieķijas noguldījumu un aizdevumu tirgus lielāko daļu.

                  7.   tabula

                  Secīgo iegādes darījumu ietekme uz Piraeus lielumu Grieķijā

                           31.12.2012.
                           Tikai Grieķijā

                              Piraeus atsevišķi

                           ATE

                           Geniki

                           Kipras bankas

                           MBG

                           JAUNA GRUPA

                           Bruto aizdevumi

                           27 727

                           12 200

                           3 308

                           24 194

                           4 710

                           72 138

                           jaunas grupas daļa

                           38 %

                           17 %

                           5 %

                           34 %

                           7 %

                           100 %

                           Neto aizdevumi

                           24 811

                           11 527

                           1 909

                           19 481

                           4 236

                           61 964

                           jaunas grupas daļa

                           40 %

                           19 %

                           3 %

                           31 %

                           7 %

                           100 %

                           Noguldījumi

                           15 412

                           14 986

                           2 014

                           14 427

                           2 912

                           49 752

                           jaunas grupas daļa

                           31 %

                           30 %

                           4 %

                           29 %

                           6 %

                           100 %

                           Darbinieki

                           5 926

                           5 019

                           1 420

                           5 268

                           1 186

                           18 819

                           jaunas grupas daļa

                           31 %

                           27 %

                           8 %

                           28 %

                           6 %

                           100 %

                           Filiāles

                           325

                           460

                           104

                           307

                           120

                           1 316

                           jaunas grupas daļa

                           25 %

                           35 %

                           8 %

                           23 %

                           9 %

                           100 %

                                          Avots:

                                       dati, ko Piraeus Bank iesniedza 2014. gada 10. jūnijā.

         2.3.   ATBALSTA PASĀKUMI
   2.3.1.   Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai (pasākumi L1 un A)

               (83)

               Banka saņēma vairāku veidu atbalstu atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai, rekapitalizācijas pasākumam, garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam.

         2.3.1.1.   Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (pasākums L1)

               (84)

               Banka ir saņēmusi un joprojām saņem atbalstu atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam. Minētais atbalsts šajā lēmumā ir dēvēts par “pasākumu L1”. Banka 2010. gadā emitēja valsts garantētas obligācijas ar kopējo vērtību EUR 9,9 miljardi. Arī Grieķija aizdeva Bankai valsts obligācijas EUR 1 289 miljonu vērtībā. Nesamaksātā valsts obligāciju summa 2014. gada marta beigās bija EUR 1 024 miljoni (44).

               (85)

               Bankas pārstrukturēšanas plānā, ko Grieķijas iestādes iesniedza Komisijai 2014. gada 25. jūnijā, Grieķijas iestādes prasīja atļauju turpināt garantiju piešķiršanu un valsts obligāciju aizdošanu Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai pārstrukturēšanas periodā, gadījumā, ja rodas vajadzība pēc šāda likviditātes atbalsta, lai gan netiek paredzēts, ka tas notiks.

         2.3.1.2.   Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (pasākums A)

               (86)

               Banka 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam saņēma no Grieķijas kapitāla ieplūdes attiecīgi EUR 370 miljonu un EUR 380 miljonu apmērā jeb kopumā EUR 750 miljonu apmērā (pasākums A), kas ir aptuveni 2,1 % no Bankas tā brīža riska svērtajiem aktīviem (turpmāk “RSA”) (45).

               (87)

               Rekapitalizācija tika veikta, izmantojot priekšrocību akcijas, ko parakstīja Grieķija, ar 10 % kuponu un piecu gadu dzēšanas termiņu.

               (88)

               Banka izpirka priekšrocību akcijas 2014. gada 22. maijā, kā aprakstīts 52. apsvērumā.

         2.3.2.   Valsts garantēta ĀLP (pasākums L2)

               (89)

               ĀLP ir ārkārtas pasākums, kas ļauj maksātspējīgai finanšu iestādei, kurai ir īslaicīgas likviditātes problēmas, saņemt Eurosistēmas finansējumu, turklāt šāda darbība nav daļa no vienotās monetārās politikas. Procentu likme, ko finanšu iestāde maksā par ĀLP, ir par […] bāzes punktiem (turpmāk “BP”) lielāka nekā procenti, ko tā maksā par parasto Centrālās bankas refinansējumu.

               (90)

               Grieķijas Banka atbild par ĀLP programmu – tas nozīmē, ka visas izmaksas un riskus, kas rodas saistībā ar ĀLP nodrošināšanu, sedz Grieķijas Banka (46). Grieķija piešķīra Grieķijas Bankai valsts garantiju, kas attiecas uz kopējo Grieķijas Bankas piešķirto ĀLP summu. Pieņemot 50. panta 7. punktu Likumā Nr. 3943/2011, ar ko tika grozīts Likuma Nr. 2362/1995 65. panta 1. punkts, finanšu ministram tika atļauts valsts vārdā piešķirt Grieķijas Bankai garantijas, lai aizsargātu Grieķijas Bankas prasījumus pret kredītiestādēm. Bankām, kas saņem ĀLP, ir jāmaksā valstij garantijas maksa līdz […] BP apmērā.

               (91)

               Līdz 2011. gada 31. decembrim Banka bija saņēmusi valsts garantēto ĀLP EUR 11,64 miljardu apmērā, savukārt līdz 2012. gada 31. decembrim Bankas saņemtās valsts garantētās ĀLP summa bija EUR 31,4 miljardi (47). Pēc strauja samazinājuma 2013. gadā līdz tā paša gada beigām Banka bija saņēmusi valsts garantēto ĀLP tikai EUR 750 miljonu apmērā.

         2.3.3.   Atbalsta pasākumi, kas piešķirti Bankai ar HFSF starpniecību (pasākumi B1, B2, B3 un B4)

               (92)

               Kopš 2012. gada Banka ir guvusi labumu no vairākiem HFSF piešķirtiem kapitāla atbalsta pasākumiem. Turpmāk 8. tabulā ir sniegts pārskats par minētajiem atbalsta pasākumiem.

                  8.   tabula

                  Atbalsta pasākumi, kas piešķirti bankai ar HFSF starpniecību

                           Pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējums – 2012. gada maijs
                           (miljonos EUR)

                           Otrās pārejas rekapitalizācijas finansējums – 2012. gada decembris
                           (miljonos EUR)

                           Saistību dokuments – 2012. gada decembris
                           (miljonos EUR)

                           Līdzdalība 2013. gada maija rekapitalizācijā
                           (miljonos EUR) (48)

                           Pasākums

                           B1

                           B2

                           B3

                           B4

                           Summa
                           (miljonos EUR)

                           4 700

                           1 553

                           1 082

                           5 891

         2.3.3.1.   Pirmā pārejas rekapitalizācija (pasākums B1)

               (93)

               Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 14.–33. apsvērumā ir sīki aprakstīta pirmā pārejas rekapitalizācija, kas notika 2012. gada maijā (pasākums B1). Pamatinformācija par minēto pasākumu un tā galvenās iezīmes ir izklāstītas šajā iedaļā.

               (94)

                  HFSF2012. gada 20. aprīlī iesniedza Bankai dokumentu, kurā tas uzņēmās saistības piedalīties plānotajā Bankas pamatkapitāla palielināšanā par summu, kuras apmērs varētu sasniegt EUR 5 miljardus.

               (95)

               Atbilstoši pasākumam B1 HFSF 2012. gada maijā nodeva Bankai EFSI obligācijas EUR 4,7 miljardu vērtībā saskaņā ar pārejas rekapitalizācijas noteikumiem, kas paredzēti Likumā Nr. 3864/2010, ar kuru izveido HFSF (turpmāk “HFSF likums”). Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 53. apsvērumā Komisija noteica: “Pārejas rekapitalizācija, kas tika pabeigta 2012. gada 28. maijā, ir saistību dokumentā ietverto saistību izpilde un tādējādi turpina to pašu atbalstu.” Gan saistību dokumentā paredzētās summas, gan pirmās pārejas rekapitalizācijas summas aprēķināja Grieķijas Banka, lai nodrošinātu, ka Banka sasniedz 8 % kopējo kapitāla attiecību līdz 2011. gada 31. decembrim – datumam, kurā ar atpakaļejošu spēku pārejas rekapitalizācija tika iegrāmatota Bankas pārskatos. Kā redzams 3. tabulā, pasākums B1 attiecās tikai uz daļu no kopējām kapitāla vajadzībām, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā. Bankai bija jāpiesaista kapitāls, veicot kapitāla palielināšanu nākotnē, un pārejas rekapitalizācija bija paredzēta tikai tāpēc, lai saglabātu Bankas tiesības pretendēt uz ECB finansējumu tikmēr, līdz šāda kapitāla palielināšana būs notikusi.

               (96)

               Attiecībā uz laikposmu no dienas, kad tika veikta pirmā pārejas rekapitalizācija, līdz dienai, kad tika veikta pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšana parastajās akcijās un citos konvertējamos finanšu instrumentos, pirmsparakstīšanas līgumā starp Banku un HFSF bija paredzēts, ka Bankai jāmaksā HFSF 1 % gada maksa no EFSI obligāciju nominālvērtības un ka visi kuponu maksājumi un uzkrātie procenti par EFSI obligācijām par minēto laikposmu tiks uzskatīti par HFSF papildu kapitāla ieguldījumu Bankā (49).

         2.3.3.2.   Otrā pārejas rekapitalizācija (pasākums B2)

               (97)

               Banka reģistrēja papildu zaudējumus 2012. gada rudenī, tāpēc tās kapitāls atkal samazinājās un bija mazāks par minimālo kapitāla apmēru, kas vajadzīgs, lai Banka saglabātu tiesības pretendēt uz ECB refinansējumu.

               (98)

               Tāpēc radās nepieciešamība veikt otro pārejas rekapitalizāciju. HFSF2012. gada 20. decembrī īstenoja otro pārejas rekapitalizāciju EUR 1 553 miljonu apmērā (pasākums B2), un arī šī summa tika samaksāta, nododot Bankai EFSI obligācijas.

         2.3.3.3.   Saistību dokuments, kas datēts ar 2012. gada 20. decembri (pasākums B3)

               (99)

               Papildus otrajai pārejas rekapitalizācijai HFSF2012. gada 20. decembrī iesniedza Bankai saistību dokumentu par dalību tās pamatkapitāla palielināšanā un konvertējamos instrumentos, kas jāemitē, par kopējo summu līdz EUR 1 082 miljoniem (pasākums B3).

               (100)

               Abas pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) un papildu summa, par ko HFSF uzņēmās saistības 2012. gada decembrī (pasākums B3), kopumā nozīmēja, ka HFSF bija apņēmies segt kopējās kapitāla vajadzības, kas noteiktas 2012. gada spriedzes testā (EUR 7 335 miljonu apmērā (50)).

         2.3.3.4.   HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā (pasākums B4) un pasākumu B1 un B2 daļējā atmaksā

               (101)

               Bankas akcionāru pilnsapulce 2013. gada 23. aprīlī apstiprināja pamatkapitāla palielināšanu par EUR 8 429 miljoniem (51). Minētā summa tika aprēķināta, summējot:

                           i)

                           EUR 7 335 miljonus, lai segtu 2012. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības; no šīs summas HFSF parakstījās par EUR 5 891 miljonu (pasākums B4) un privāti ieguldītāji – par EUR 1 444 miljoniem;

                           ii)

                           EUR 570 miljonus, ko HFSF iepludināja, lai izpildītu normatīvās kapitāla prasības, kuras izrietēja no ATE Bank iegādes, par ko HFSF uzņēmās saistības 2012. gada jūlijā; minēto pasākumu Komisija izvērtēja Lēmumā par ATE likvidāciju, kurā tā konstatēja, ka pasākums nav atbalsts Bankai;

                           iii)

                           EUR 524 miljonus, ko HFSF iepludināja, lai apmierinātu kapitāla vajadzības, kuras izrietēja no pirkuma cenas samaksas par triju Kipras banku darbībām Grieķijā; šī kapitāla palielināšanas daļa veido pasākumu C (52).

               (102)

               Noteiktā jauno akciju cena bija EUR 1,70 par akciju jeb 50 % no pēc apjoma svērtās vidējās akciju cenas 50 tirdzniecības dienu laikposmā pirms cenas noteikšanas.

               (103)

               Bankas Direktoru padome 2013. gada 3. jūnijā paziņoja par 3 888 268 914 jaunu akciju emisiju ar vienas akcijas nominālvērtību EUR 0,30 un cenu EUR 1,70 (53). Banka 2013. gada 28. jūnijā (54) paziņoja, ka Direktoru padome ir apstiprinājusi pilnu kopējā pamatkapitāla palielinājuma apmaksu par kopējo summu EUR 8 429 miljoni, ieskaitot prēmiju summas.

               (104)

               Kopējais privātais ieguldījums Bankas akciju kapitāla palielināšanā bija EUR 1 444 miljoni (55). Minētā summa ietver BCP dalību, kā aprakstīts 80. apsvērumā.

               (105)

               Tādējādi HFSF ieguldījums Bankas pamatkapitāla palielināšanā bija EUR 6 985 miljoni.

               (106)

               Tūlīt pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF kļuva par Bankas galveno akcionāru – tā rīcībā bija 81 % akciju (56). HFSF izdeva garantijas un piešķīra privātiem ieguldītājiem vienu garantiju par katru parakstīto akciju, neprasot par to atlīdzību (57). Katra garantija piešķir tiesības nopirkt 4,48 HFSF akcijas – ar noteiktiem intervāliem un par noteiktām norunas cenām. Pirmais īstenošanas datums bija 2014. gada 2. janvāris, un pēc tam garantijas ir īstenojamas ik pēc sešiem mēnešiem līdz 2018. gada 2. janvārim. Norunas cena ir vienāda ar parakstīšanas cenu EUR 1,70, kam pieskaitīta gada procentu likme (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un tad 8 % gada vidējā likme par pēdējiem sešiem mēnešiem) (58).

               (107)

                  HFSF likumā, kas grozīts 2014. gadā, ir noteikts, ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt tikai garantiju norunas cenas. Turklāt šāda korekcija notiek ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kuri gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Korekcija nav paredzēta gadījumam, ja pamatkapitāls tiek palielināts bez pirmpirkuma tiesībām.

         2.3.4.   Atbalsta pasākumi iegādātajiem uzņēmumiem (pasākums C)

   2.3.4.1.   Atbalsta pasākumi ATE

               (108)

               Kā minēts 58. apsvērumā, laikā, kad tika pieņemts Lēmums par ATE pārstrukturēšanu, ATE jau bija guvusi labumu no atbalsta pasākumiem.

               (109)

               Grieķijas valsts 2011. gada decembrī iepludināja ATE EUR 290 miljonus.

               (110)

               Arī 2012. gada 27. jūlija noregulējumā, kas aprakstīts 62. un 63. apsvērumā, bija iesaistīts papildu atbalsts no valsts. HFSF piešķīra Bankai EFSI obligācijas EUR 7 471 miljona vērtībā, lai segtu finansējuma deficītu. HFSF arī uzņēmās saistības rekapitalizēt Banku par summu EUR 570 miljonu apmērā.

               (111)

               Ar pirkšanas un pārņemšanas procedūru saistītais atbalsts kopumā sasniedz EUR 8 041 miljonu.

         2.3.4.2.   Atbalsta pasākumi triju Kipras banku darbībām Grieķijā (pasākums C)

               (112)

               Kā jau minēts 77. un 101. apsvērumā, laikā, kad notika triju Kipras banku Grieķijā īstenoto darbību iegāde, HFSF uzņēmās saistības nodrošināt Bankai kapitālu EUR 524 miljonu apmērā (pasākums C). Minētās saistības tika īstenotas 2013. gada jūnijā (59).

         2.4.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS PLĀNS
   2.4.1.   Vietējās darbības

               (113)

               Īstenojot pārstrukturēšanas plānu, Banka koncentrēsies uz savām galvenajām bankas pakalpojumu darbībām Grieķijā.

               (114)

               Galvenais mērķis ir atjaunot Bankas pakalpojumu darbību rentabilitāti un dzīvotspēju Grieķijā. Šajā nolūkā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir uzlabot Bankas darbības efektivitāti un neto procentu starpību, kā arī pasākumi tās kapitāla pozīcijas un bilances struktūras uzlabošanai.

               (115)

               Attiecībā uz darbības efektivitāti Banka jau ir sākusi plašu racionalizācijas programmu.

               (116)

               Laikposmā no 2011. gada 31. decembra līdz 2013. gada 31. decembrim Banka samazināja savu fizisko klātbūtni Grieķijā kopumā par 322 filiālēm, ņemot vērā iegādāto struktūru pārstrukturēšanu pēc iegādes dienas. Banka 2014. gadā ir saglabājusi vienmērīgu darbības gaitu, jau pirmajā pusgadā pabeidzot […] slēgšanas darījumus.

                  9.   tabula

                  Grieķijas filiāļu tīkla pārstrukturēšana no 2010. gada līdz 2014. gada pirmajai pusei

                           Periods

                           2011. g.

                           2012. g.

                           2013. g.

                           2014. g. pirmā puse

                           Kopējais filiāļu skaits perioda sākumā vai iegādes dienā

                           360

                           918

                           1 316

                           1 037

                           No tām Piraeus

                           […]

                           […]

                           […]

                           […]

                              ATE

                           […]

                           […]

                              Geniki

                           […]

                           […]

                           Kipras filiāles

                           […]

                           […]

                           […]

                              MBG

                           […]

                           […]

                           […]

                           Kopā perioda beigās

                           346

                           889

                           1 037

                           899

                           Kopējais perioda laikā slēgto filiāļu skaits

                           14

                           29

                           279

                           138

                                          Avots:

                                       pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. un 125. lpp., 2011. un 2012. gada pārskati.

               (117)

               Laikposmā no 2011. gada līdz 2013. gadam Banka arī samazināja tās banku un ārpusbanku pakalpojumu struktūrā nodarbināto darbinieku kopējo skaitu Grieķijā par 2 519 darbiniekiem. Konkrēti 2 114 aiziešanas no darba gadījumi bija saistāmi ar Bankas īstenoto brīvprātīgās darba attiecību pārtraukšanas shēmu.

                  10.   tabula

                  Darbinieku skaita samazināšana Grieķijā 2010.–2013. gadā

                           Periods

                           2011. g.

                           2012. g.

                           2013. g.

                           Kopējais darbinieku skaits perioda sākumā vai iegādes dienā

                           6 370

                           12 616

                           18 628

                           No tiem Piraeus

                           […]

                           […]

                           […]

                              ATE

                           […]

                           […]

                              Geniki

                           […]

                           […]

                           Kipras filiāles

                           […]

                           […]

                           […]

                              MBG

                           […]

                           […]

                           […]

                           Kopā perioda beigās

                           6 172

                           12 365

                           16 558

                           Darbinieku skaita samazinājums

                           198

                           251

                           2 070

                                          Avots:

                                       pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. un 125. lpp., 2011. un 2012. gada pārskati.

               (118)

               Banka plāno no 2013. gada decembra līdz 2017. gada beigām Grieķijā vēl vairāk samazināt savu darbinieku skaitu (no 16 558 darbiniekiem līdz […] darbiniekiem) un savu tīklu (no 1 037 filiālēm līdz […] filiālēm). (60) […]

               (119)

               Uzlabotā efektivitāte, ņemot vērā filiāļu un darbinieku skaitu, palīdzēs samazināt Bankas kopējās izmaksas saistībā ar tās darbībām Grieķijā par […] % no orientējoši EUR 1 394 miljoniem 2013. gadā līdz EUR […] miljoniem (61) 2017. gadā (62). Tā rezultātā paredzamajai Bankas Grieķijā īstenoto darbību izmaksu attiecībai pret ienākumiem pārstrukturēšanas perioda beigās vajadzētu būt mazākai par […] %.

               (120)

               Pārstrukturēšanas plānā ir arī aprakstīts, kā Banka samazinās savas finansējuma izmaksas, kas ir galvenais nosacījums tās dzīvotspējas atjaunošanai. Banka paredz, ka tā spēs samaksāt zemākas procentu likmes par noguldījumiem, ņemot vērā to, ka vide būs daudz stabilāka, kā arī paredzamo Grieķijas ekonomikas stabilizēšanos un atveseļošanos, turklāt tiek prognozēts, ka no 2014. gada atsāksies Grieķijas ekonomikas izaugsme. Sagaidāms, ka par noguldījumiem maksājamās summas starpība Grieķijā samazināsies (63). Šāds starpības samazinājums tiks sasniegts, galvenokārt maksājot daudz mazākus procentus par termiņnoguldījumiem. Līdzīgi Bankas paļaušanās uz ĀLP un plašāku Eurosistēmas finansējumu samazināsies no vairāk nekā 45 % no tās kopējiem aktīviem 2012. gadā līdz mazāk nekā […] % 2017. gadā (64).

               (121)

               Pārstrukturēšanas plānā ir prognozēts, ka Banka arī nostiprinās savu bilanci. Tās neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem Grieķijā samazināsies līdz […] % 2017. gadā (no 114 % 2013. gadā (65)), savukārt tās kapitāla pietiekamība turpinās uzlaboties.

               (122)

               Vēl viena Bankas prioritāte ir ieņēmumus nenesošu aizdevumu (turpmāk “INA”) pārvaldība. Banka uzlabos savus kreditēšanas procesus attiecībā uz aizdevumu sagatavošanu (labāks nodrošinājumu segums un samazinātas robežvērtības) un arī INA pārvaldību. INA īpatsvars sasniegs teju […] % […]. gadā un tad sāks samazināties, un paredzams, ka pārstrukturēšanas perioda beigās tas būs aptuveni […] % (66). Riska izmaksas (vērtības samazināšanās izdevumi par aizdevumu zaudējumiem) samazināsies no teju EUR 2 miljardiem 2013. gadā līdz mazāk nekā EUR […] miljoniem 2018. gadā (67).

               (123)

               Darbības efektivitātes uzlabošanās, neto procentu starpības palielināšanās un riska izmaksu samazināšanās ļaus Bankai Grieķijā darboties rentabli, sākot no […]. gada. Banka ir paredzējusi, ka 2018. gadā tās peļņa no vietējām darbībām pārsniegs EUR […] miljardus.

         2.4.2.   Starptautiskās banku darbības

               (124)

               Lai uzlabotu savu ārvalstīs veikto darbību rentabilitāti, Banka jau ir sākusi īstenot nozīmīgu programmu attiecībā uz izmaksu samazināšanu starptautiskajā tīklā. No 2011. gada beigām līdz 2014. gada martam darbinieku skaits samazinājās par 10 % no 6 634 darbiniekiem līdz 5 948 darbiniekiem, bet filiāļu skaits samazinājās par 18 % – no 499 līdz 410 filiālēm (68). Arī Bankas starptautiskā portfeļa struktūra tika vienkāršota, lai mazinātu izmaksu bāzi (69).

               (125)

               Pārstrukturēšanas plānā ir uzsvērta vajadzība mazināt ārvalstu meitasuzņēmumu paļaušanos uz mātesuzņēmumu Grieķijā attiecībā uz to finansējuma vajadzībām, kā arī vajadzība turpināt Bankas kapitāla pozīcijas aizsardzību.

               (126)

               Banka 2012. gada septembrī pārdeva savu Amerikas meitasuzņēmumu, kura aktīvu vērtība bija aptuveni EUR 0,7 miljardi (13 filiāles un 158 darbinieki).

               (127)

               Banka samazinās riska darījumus ar saviem ārvalstu aktīviem līdz EUR […] miljardiem 2018. gada jūnija beigās. Tas ir par […] % mazāk (70), salīdzinot ar situāciju 2012. gada beigās (71).

               (128)

               Ārvalstu aktīvu samazinājums būs nedaudz mazāks – līdz EUR […] miljardiem – […] gadījumā (72). Tādējādi kopējais ārvalstu aktīvu samazinājums būs […] % salīdzinājumā ar situāciju 2012. gada beigās.

               (129)

               Tomēr tā vietā, lai ievērotu iepriekšminēto kopējo aktīvu maksimālo ierobežojumu 2018. gada jūnija beigās, Banka var nolemt, ka tā atsavinās […] (73). Tādā gadījumā saglabāto darbību īpatsvars nebūs lielāks par […] % no Bankas kopējām ārvalstu darbībām 2012. gada beigās.

               (130)

               Banka samazinās tās kopējo finansējumu ārvalstu meitasuzņēmumiem.

         2.4.3.   Privātā kapitāla piesaiste un esošo akcionāru un subordinēto kreditoru ieguldījums

               (131)

               Banka piesaistīja ievērojamas kapitāla summas tirgū un tādējādi samazināja sev vajadzīgā valsts atbalsta apmēru.

               (132)

               Vispirms Banka 2011. gadā piesaistīja privātu kapitālu ar tiesību emisiju EUR 807 miljonu vērtībā (74). Kā minēts 104. apsvērumā, Bankai arī izdevās piesaistīt kapitālu no privātiem ieguldītājiem, īstenojot 2013. gada pavasara rekapitalizāciju. Minētā 2013. gada pavasara rekapitalizācija arī būtiski samazināja iepriekšējo akcionāru ietekmi, jo pēc tās īstenošanas HFSF turējumā bija 81 % Bankas akciju, bet jaunu ieguldītāju turējumā – 17 %, tādējādi atstājot iepriekšējiem akcionāriem tikai 2 % akciju. Kopš 2008. gada nav veikta dividenžu izmaksa skaidrā naudā.

               (133)

               Banka 2014. gada aprīlī piesaistīja kapitālu EUR 1 750 miljonu apmērā no tirgus, lai segtu savas papildu kapitāla vajadzības un atmaksātu Grieķijai piederošās priekšrocību akcijas. Jaunās akcijas tika emitētas par cenu EUR 1,7, proti, par cenu, ko HFSF samaksāja 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros.

               (134)

               Turklāt Banka radīja kapitālu, atpērkot savus hibrīda un subordinētos parāda instrumentus ar nominālvērtības diskontu. Banka 2012. gada martā piedāvāja atpirkt dažus hibrīda un zemāka otrā līmeņa instrumentus. Cena tika noteikta, pamatojoties uz tirgus vērtību un ieskaitot prēmiju, kura nepārsniedza desmit procentu punktus, proti, 37 % apmērā no nominālvērtības hibrīda instrumentam un 50 % apmērā no nominālvērtības zemāka otrā līmeņa instrumentam. Attiecīgais līdzdalības īpatsvars bija 52,8 % un 18,2 %. Banka 2013. gada maijā sāka īstenot papildu saistību pārvaldības pasākumu, lai atpirktu atlikušos vērtspapīrus par summu, kas nepārsniedz EUR 321 miljonu. Līdzdalības īpatsvars bija 20 %. Veiksmīgi īstenojot minētos atpirkšanas darījumus, tika gūti kapitāla ieņēmumi par kopējo summu aptuveni EUR 120 miljoni (75).

         2.5.   GRIEĶIJAS IESTĀŽU SAISTĪBAS

               (135)

               Grieķija 2014. gada 25. jūnijā uzņēmās saistības nodrošināt, ka Banka un tās saistītie uzņēmumi īstenos tajā pašā dienā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, kā arī turpmākas saistības attiecībā uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk “Saistības”). Saistības, kas izklāstītas pielikumā, ir apkopotas šajā iedaļā.

               (136)

               Vispirms Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka Banka pārstrukturēs savas komercdarbības Grieķijā, nosakot filiāļu un darbinieku maksimālo skaitu Grieķijā uz 2017. gada 31. decembri, kā arī kopējo izmaksu maksimālo summu attiecībā uz darbībām Grieķijā 2017. gadā (76).

               (137)

               Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka samazinās Grieķijā pieņemto noguldījumu izmaksas. Tā izpildīs nosacījumu par neto aizdevumu maksimālo attiecību pret noguldījumiem 2017. gada 31. decembrī (77). […]

               (138)

               Attiecībā uz Bankas meitasuzņēmumiem ārvalstīs Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam samazinās savu ārvalstu aktīvu īpatsvaru (78). Turklāt likviditātes vai kapitāla atbalsts minētajiem meitasuzņēmumiem ir stingri ierobežots līdz konkrētai nominālajai summai un konkrētiem apstākļiem.

               (139)

               Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka atsavinās vairākus vērtspapīrus. Turklāt Banka nepirks spekulatīvās kategorijas vērtspapīrus, ar dažiem izņēmumiem (79).

               (140)

               Grieķija uzņēmās vairākas saistības attiecībā uz Bankas korporatīvo pārvaldību. Tā apņēmās ierobežot Bankas darbinieku un vadītāju atalgojumu (80).

               (141)

               Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka īstenos piesardzīgu kredītpolitiku, lai nodrošinātu, ka lēmumi par aizdevumu piešķiršanu un pārstrukturēšanu ir vērsti uz to, lai maksimāli palielinātu Bankas dzīvotspēju un rentabilitāti. Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz kredītriska uzraudzību, kā arī aizdevumu pārstrukturēšanu (81).

               (142)

               Vairākas saistības attiecas uz Bankas darījumiem ar saistītiem aizņēmējiem. Šādu saistību mērķis ir nodrošināt, ka Banka nenovirzās no piesardzīgas bankas pakalpojumu prakses, piemēram, kad tā piešķir vai pārstrukturē aizdevumus saviem darbiniekiem, vadītājiem un akcionāriem, kā arī publiskām struktūrām, politiskām partijām un plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem (82).

               (143)

               Visbeidzot, Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka ievēros dažus rīcības ierobežojumus, piemēram, kuponu un dividenžu aizliegumu, iegādes aizliegumu un valsts atbalsta reklāmas aizliegumu (83).

               (144)

               Minēto saistību izpildi līdz 2018. gada 31. decembrim pārraudzīs pārraudzības pilnvarnieks.

               (145)

               Atsevišķi savā 2014. gada 25. jūnijā iesniegtajā dokumentā Grieķija norādīja, ka tā prasīs Komisijas apstiprinājumu pirms tam, kad Banka vai jebkura valsts struktūra, tostarp HFSF, veiks jebkādu garantiju atpirkšanu (84).

         3.   PAMATOJUMS OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAI PAR PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU

               (146)

               Komisija 2012. gada 27. jūlijā sāka oficiālo izmeklēšanas procedūru, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti 2008. gada Banku darbības paziņojuma (85) nosacījumi attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas, ko HFSF nodrošinājusi par labu Bankai (pasākums B1), piemērotību, nepieciešamību un samērīgumu.

               (147)

               Attiecībā uz pasākuma piemērotību Komisija, ņemot vērā, ka atbalsts tika sniegts pēc iepriekšējā rekapitalizācijas un likviditātes atbalsta, kā arī ieilgušo glābšanas periodu, pauda šaubas par to, vai Banka ir veikusi visas iespējamās darbības, lai izvairītos no tā, ka nākotnē tai atkal būs vajadzīgs atbalsts (86). Turklāt Komisijai nebija skaidrs, kas kontrolēs Banku nākotnē, kad pirmā pārejas rekapitalizācija tiks aizstāta ar pastāvīgu rekapitalizāciju (87), jo Banka varētu nonākt vai nu valsts kontrolē, vai arī tādu privātu akciju mazākuma īpašnieku kontrolē, kuri var gūt labumu no iespējas veikt šo kontroli un no augstā saistību īpatsvara. Komisija norādīja, ka jebkurā gadījumā būtu jāsaglabā Bankas pārvaldības un jo īpaši tās aizdevumu piešķiršanas procesa kvalitāte, lai Komisija varētu atzīt pirmo pārejas rekapitalizāciju par piemērotu.

               (148)

               Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 70. apsvērumā Komisija apšaubīja, vai ir veikti visi iespējamie pasākumi, lai izvairītos no tā, ka Bankai nākotnē atkal vajadzētu būt nepieciešams atbalsts. Turklāt, tā kā pārejas rekapitalizācijas ilgums nebija noteikts, Komisija nevarēja secināt, vai rekapitalizācija ir pietiekama un atbilst atlīdzības un sloga sadalījuma principiem atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem. Tā kā laikā, kad tika pieņemts Lēmums par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, nosacījumi pirmās pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanai pastāvīgas rekapitalizācijas finansējumā vēl nebija zināmi, Komisija nevarēja tos novērtēt.

               (149)

               Attiecībā uz pasākuma samērīgumu Komisija pauda šaubas, vai aizsardzības pasākumi (valsts atbalsta reklāmas aizliegums, kuponu un dividenžu aizliegums, pirkšanas iespējas aizliegums un atpirkšanas aizliegums, kā aprakstīts Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 76. apsvērumā) ir bijuši pietiekami attiecībā uz pirmo pārejas rekapitalizāciju. Turklāt Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 77. apsvērumā Komisija norādīja, ka tas, ka nav noteikumu, kas liedz HFSF koordinēt četras lielākās bankas (proti, Banku, Eurobank, NBG un Alpha Bank), un tas, ka netiek veikti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai tās nevarētu dalīties ar sensitīvu komercinformāciju, var radīt konkurences izkropļojumus. Tāpēc Komisija ierosināja iecelt pārraudzības pilnvarnieku, kurš fiziski atrodas Bankā.

         4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU

   4.1.   BANKAS PIEZĪMES

               (150)

               Komisija 2012. gada 30. augustā saņēma piezīmes no Bankas saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus.

               (151)

               Attiecībā uz pasākumu piemērotību Banka norādīja, ka valsts parāda krīze Grieķijā un eurozonā ir vēl nebijusi situācija. Kapitāla iepludināšana 2009. gada maijā 1,0 % apmērā no Bankas RSA bija tieša atbilde uz ārkārtējām svārstībām pasaules finanšu tirgos. Grieķijas 2011. gada beigās iepludinātais papildu kapitāls EUR 380 miljonu apmērā bija vienāds ar 1,1 % no Bankas tābrīža RSA un bija paredzēts, lai novērstu kapitāla deficītu, kura rašanās bija gaidāma, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdes pastiprināšanos. HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija EUR 4,7 miljardu apmērā bija rekapitalizācijas pirmā daļa, kas bija vērsta uz to, lai novērstu kapitāla deficītu, kas izrietēja no PSI un Blackrock veiktā aizdevumu portfeļu novērtējuma (88), kā arī ekonomikas lejupslīdes pastiprināšanās.

               (152)

               Banka arī pauda uzskatu, ka tas, ka Grieķija un HFSF iecēla attiecīgi vienu un divus locekļus par to pārstāvjiem Bankas Direktoru padomē un vienu HFSF locekli par pārstāvi Bankas Padomes Riska komitejā, cita starpā nodrošināja, ka Banka nevar uzņemties pārmērīgus riskus.

               (153)

               Attiecībā uz pasākumu nepieciešamību Banka norādīja, ka par to, ka rekapitalizācijas veids būs pārejas finansējums, izlēma Grieķijas iestādes un Eiropas Savienība, SVF un ECB un ka pārejas rekapitalizācijas summa – EUR 4,7 miljardi – gandrīz kompensēja PSI ietekmi. Attiecībā uz pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanu pastāvīgā kapitālā pēc ieilgušā perioda, kad Grieķijā 2012. gada otrajā ceturksnī nebija valdības, tiklīdz tika apstiprināta galīgā struktūra, nenovēršami sākās esošo akcionāru līdzdalības vājināšanās un tika panākta vienošanās par pienācīgu atlīdzību (atkarībā no nosacījumiem un izmantotajiem instrumentiem).

               (154)

               Attiecībā uz pasākumu samērīgumu Banka norādīja, ka kopš 2009. gada tā ir pielāgojusi savu aizdevumu piešķiršanas praksi, piemērojot stingrākus kreditēšanas kritērijus, īsākus atmaksas termiņus un samazinātus kredītlimitus. Sākot no 2009. gada pirmā ceturkšņa, visus atmaksas pieprasījumus, kas pārsniedz konkrētu summu, izskata un apstiprina rīkotājdirektora vietnieks un ģenerāldirektors / Grupas Kredītu nodaļa. Tas nemaina Bankas pašreizējo komercdarbības praksi, kas noteikta Grieķijas Bankai iesniegtajā komercdarbības plānā, un nepazemina pašreizējos aizdevumu piešķiršanas standartus. Minētie standarti bija vieni no stingrākajiem nozarē, par ko liecināja arī Bankas sasniegtie ļoti labie rezultāti Blackrock Solutions diagnostiskajā pētījumā. Šo ieceru īstenošana tiks nodrošināta, ieceļot Grieķijas un HFSF pārstāvjus Bankas Direktoru padomē.

               (155)

               Attiecībā uz Komisijas priekšlikumu iecelt pārraudzības pilnvarnieku Banka pauda viedokli, ka cieša uzraudzība jau notiek un to veic vairākas trešās personas, piemēram, Grieķijas Banka, ārēji revidenti, Grieķijas pārstāvis un HFSF pārstāvji.

         4.2.   CITAS GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES

               (156)

               Komisija 2013. gada 3. janvārī saņēma piezīmes no citas Grieķijas bankas saistībā ar Lēmumu par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus. Minētā Grieķijas banka norādīja, ka HFSF īstenotā Grieķijas banku rekapitalizācija principā ir atzinīgi vērtējams solis virzībā uz veselīgāku un dzīvotspējīgāku banku sistēmu un ka tai nav iebildumu pret Bankas rekapitalizāciju.

               (157)

               Tomēr, lai arī minētā Grieķijas banka pilnībā atbalstīja principu, ka HFSF rekapitalizē Grieķijas bankas, tā paskaidroja, ka, lai mazinātu konkurences izkropļojumus un izvairītos no diskriminācijas, tā cer, ka HFSF īstenotā rekapitalizācija būs pieejama visām bankām, kas darbojas Grieķijā līdzīgos apstākļos.

         5.   GRIEĶIJAS PIEZĪMES PAR OFICIĀLO IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU ATTIECĪBĀ UZ PIRMO PĀREJAS REKAPITALIZĀCIJU

               (158)

               Grieķija 2012. gada 5. septembrī iesniedza piezīmes, ko bija sagatavojusi Grieķijas Banka un HFSF.

         5.1.   GRIEĶIJAS BANKAS PIEZĪMES

               (159)

               Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību Grieķijas Banka norādīja, ka kapitāla summa EUR 18 miljardu apmērā, ar ko HFSF 2012. gada maijā rekapitalizēja četras lielākās Grieķijas bankas, bija mazāka nekā galīgā summa, kas minētajām bankām bija vajadzīga, lai pakāpeniski sasniegtu un saglabātu noteikto pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecību 10 % līdz 2012. gada jūnijam un pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecību 7 % atbilstoši nelabvēlīgam triju gadu spriedzes scenārijam. Tā arī piebilda, ka pirmā pārejas rekapitalizācija bija pārejoša, ņemot vērā, ka rekapitalizācijas process noslēgsies ar pamatkapitāla palielinājumu minētajām četrām bankām.

               (160)

               Grieķijas Banka arī norādīja, ka lielāko Grieķijas banku rekapitalizācija bija daļa no Grieķijas banku nozares pārstrukturēšanas ilgākā termiņā. Tā piebilda, ka gadījumā, ja banka paliktu privātīpašumā, tās vadība, visticamāk, paliktu tā pati, savukārt tad, ja banka kļūtu par valsts banku (tas ir, par HFSF piederošu banku), HFSF varētu iecelt jaunu vadību, ko jebkurā gadījumā novērtētu Grieķijas Banka. Grieķijas Banka norādīja, ka tā pastāvīgi izvērtē katras bankas korporatīvās pārvaldības regulējumu, vadības atbilstību un riska profilu, lai nodrošinātu, ka nenotiek pārmērīga riska uzņemšanās. Tā arī norādīja, ka HFSF jau bija iecēlis pārstāvjus rekapitalizēto banku direktoru padomēs.

               (161)

               Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas nepieciešamību Grieķijas Banka norādīja, ka Bankas rekapitalizācija bija ierobežota tiktāl, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas tobrīd piemērojamās minimālā kapitāla prasības (8 %). Tā arī norādīja, ka periods pirms rekapitalizācijas pasākumiem ieilga tādu iemeslu dēļ kā darbības vides straujā pasliktināšanās Grieķijā un PSI programmas ietekme, visa projekta sarežģītība un vajadzība maksimāli palielināt privāto ieguldītāju līdzdalību pamatkapitāla palielināšanā.

               (162)

               Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas samērīgumu Grieķijas Banka norādīja, ka Komisijai iesniedzamā pārstrukturēšanas plāna pilnīgu īstenošanu nodrošinās tas, ka HFSF balsstiesību apturēšana tiktu atcelta, ja cita starpā pārstrukturēšanas plāns tiktu būtiski pārkāpts. Grieķijas Banka arī norādīja, ka Bankas grūtības nav izraisījis ne tas, ka Bankas vadība pārāk zemu novērtēja riskus, ne arī komerciāli agresīva rīcība.

         5.2.   HFSF PIEZĪMES

               (163)

               Attiecībā uz pirmās pārejas rekapitalizācijas piemērotību un attiecībā uz jautājumu par iespējamu valsts iejaukšanos gadījumā, ja valsts nodrošina lielas valsts atbalsta summas ar HFSF starpniecību un HFSF ir pilnas balsstiesības, HFSF norādīja, ka tā finansētās bankas nav uzskatāmas par publiskām struktūrām vai valsts kontrolē esošām struktūrām un ka valsts tās nekontrolēs arī pēc tam, kad HFSF būs tās pastāvīgi rekapitalizējis. HFSF norādīja, ka tas ir pilnīgi neatkarīga juridiska persona – privāttiesību subjekts ar tiesībām neatkarīgi pieņemt lēmumus. Tam nepiemēro valsts kontroli atbilstoši HFSF likuma 16. panta c) punkta 2. apakšpunktam, saskaņā ar kuru kredītiestādes, kam HFSF ir sniedzis kapitāla atbalstu, nav daļa no plašāka publiskā sektora. Tas arī norādīja uz HFSF pārvaldes struktūru.

               (164)

               Attiecībā uz HFSF iejaukšanos Bankas pārvaldībā HFSF norādīja, ka tas ievēros Bankas neatkarību un neiejauksies tās ikdienas pārvaldībā, ņemot vērā, ka tas īsteno tikai HFSF likumā paredzētos uzdevumus. Tas norādīja, ka nenotiks nekāda valsts iejaukšanās vai koordinācija un ka Bankas lēmumi par aizdevumu piešķiršanas procesu (cita starpā par nodrošinājumu, likmju noteikšanu un aizņēmēju maksātspēju) tiks pieņemti, pamatojoties uz komerciāliem kritērijiem.

               (165)

                  HFSF norādīja, ka HFSF likumā un pirmsparakstīšanas līgumā ir paredzēti atbilstoši aizsardzības pasākumi, lai novērstu to, ka esošie privātie akcionāri uzņemas pārmērīgu risku. HFSF norādīja uz tādiem elementiem kā i) HFSF pārstāvju iecelšana par neatkarīgiem Bankas Direktoru padomes locekļiem bez izpildpilnvarām un viņu klātbūtne komitejās, ii) HFSF veiktā uzticamības pārbaude Bankā un iii) tas, ka pēc galīgās rekapitalizācijas tā balsstiesības būs ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr Banka ievēros pārstrukturēšanas plāna nosacījumus.

               (166)

                  HFSF arī norādīja, ka ir ieviesti atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankas, kurās HFSF ir līdzdalība, savstarpēji nenodod cita citai sensitīvu komercinformāciju. Starp minētajiem pasākumiem ir dažādu HFSF pārstāvju iecelšana minētajās bankās, šādiem pārstāvjiem adresēti mandāti, kas jo īpaši aizsargā pret informācijas nopludināšanu no viena pārstāvja citam, un skaidru iekšējo norādījumu sniegšana minētajiem pārstāvjiem neizpaust banku sensitīvo komercinformāciju. Turklāt HFSF norādīja, ka tiesības attiecībā uz bankām tas neīsteno tādā veidā, kas var novērst, ierobežot, izkropļot vai būtiski mazināt vai kavēt efektīvu konkurenci. Visbeidzot, HFSF norādīja, ka attiecībā uz tā valdes locekļiem un darbiniekiem ir piemērojami stingri konfidencialitātes noteikumi un uzticības pienākumi un ka viņiem ir jāievēro saistoši noteikumi par dienesta noslēpumu attiecībā uz darbību, kas saistīta ar HFSF.

         6.   TĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS, KAS TIKA SNIEGTS SAISTĪBĀ AR ATE UN TRIJU KIPRAS BANKU GRIEĶIJĀ ĪSTENOTO DARBĪBU IEGĀDI

   6.1.   SAISTĪBĀ AR ATE SNIEGTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

               (167)

               Lēmumā par ATE pārstrukturēšanu Komisija secināja, ka šā lēmuma 58. un 108. apsvērumā aprakstītie pasākumi ir valsts atbalsts un ka tie ir saskaņā ar iekšējo tirgu.

               (168)

               Lēmumā par ATE likvidāciju Komisija secināja, ka šā lēmuma 109. un 110. apsvērumā aprakstītie pasākumi ir valsts atbalsts ATE Transferred Activities. Turklāt Komisija secināja, ka atbalsts ATE ir saderīgs ar iekšējo tirgu tikai tad, ja ATE Transferred Activities integrācija tiek īstenota saskaņā ar plānu un ja Bankas – kas ietver ATE Transferred Activities – pārstrukturēšanas plāns ļauj tai atjaunot tās ilgtermiņa dzīvotspēju. Šāda ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošana ir aplūkota 7.6.2. iedaļā.

               (169)

               Tāpēc Komisijai nav atkārtoti jānovērtē iepriekšminētie pasākumi, un tā apstiprina, ka tie ir saderīgi ar iekšējo tirgu.

         6.2.   SAISTĪBĀ AR TRIJU KIPRAS BANKU DARBĪBĀM GRIEĶIJĀ SNIEGTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS (PASĀKUMS C)
   6.2.1.   Atbalsta esība un summa

               (170)

               Komisijai ir jānosaka valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē attiecībā uz pasākumu C. Saskaņā ar minētajā punktā formulēto nosacījumu valsts atbalsts ir jebkurš atbalsts, ko jebkādā veidā piešķir no dalībvalsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               (171)

               Saistības par HFSF īstenotu Bankas rekapitalizāciju EUR 524 miljonu apmērā tika izteiktas 2013. gada martā, kad notika konkursa procedūra par Cypriot Transferred Activities iegādi. Tāpēc šis pasākums tika piešķirts 2013. gada martā. Tomēr faktiskā rekapitalizācija notika 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (89).

               (172)

               Bankas rekapitalizāciju veica HFSF – struktūra, ko izveidoja un finansē Grieķija, lai atbalstītu bankas, tāpēc izmaksa tika veikta, izmantojot valsts līdzekļus.

               (173)

               Attiecībā uz valsts atbalsta saņēmēju, kā paskaidrots 72. apsvērumā, rekapitalizācijas mērķis bija segt kapitāla vajadzības, kas rastos, iegādājoties Cypriot Transferred Activities. Turklāt rekapitalizācija būtu pieejama jebkurai Grieķijas bankai, kas iegādātos Cypriot Transferred Activities. Bankas piedāvājumā, kas tika iesniegts HFSF apstiprināšanai, bija ņemta vērā HFSF īstenota rekapitalizācija. Tobrīd Grieķijas banku kapitāls bija nepietiekams un neviena no tām nebūtu iegādājusies Cypriot Transferred Activities, ja nebūtu solījuma par rekapitalizāciju. Tāpēc, lai gan HFSF nodrošinātā kapitāla oficiālais saņēmējs ir Banka, Komisija uzskata, ka valsts atbalsta saņēmējs ir Cypriot Transferred Activities, jo attiecīgais pasākums ļauj to pārdot Grieķijas bankai. Bez Bankas rekapitalizācijas Grieķijas banka nebūtu iegādājusies Cypriot Transferred Activities. Cypriot Transferred Activities joprojām atrastos to banku grupās, kam ir ļoti lielas grūtības (gan Kipras Tautas bankai, gan Kipras Bankai tika piemērota noregulējuma procedūra, ņemot vērā to lielās kapitāla vajadzības), un tāpēc tas būtu kļuvis maksātnespējīgs vai vismaz piedzīvojis noguldījumu aizplūšanu lielā apmērā. Attiecībā uz priekšrocību esību Komisija arī norāda, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija neatbilst tirgus ekonomikas ieguldītāja principam – laikā, kad ir ļoti liela nenoteiktība, privāts ieguldītājs, kas darbojas normālos tirgus apstākļos, nebūtu uzņēmies saistības nākotnē iepludināt Bankā lielu kapitāla summu, iepriekš nezinādams, kādi būs iepludināšanas nosacījumi (tas ir, emisijas cena).

               (174)

               Turklāt attiecīgais pasākums ir prima facie selektīvs, jo tas attiecas vienīgi uz Cypriot Transferred Activities (kura daļas katra atsevišķi ir uzņēmums), nevis uz kādu citu uzņēmumu.

               (175)

               Visbeidzot, Cypriot Transferred Activities, tas ir, triju Kipras banku filiāles Grieķijā, konkurē ar citām bankām, tostarp ārvalstu banku meitasuzņēmumiem, kas aktīvi darbojas Grieķijā vai varētu būt ieinteresēti iesaistīties Grieķijas tirgū. Tādējādi minēto darbību glābšana kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               (176)

               Tāpēc Komisija secina, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija EUR 524 miljonu apmērā ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

      Valsts atbalsta saņēmējs

               (177)

               Kā jau paskaidrots 173. apsvērumā, Komisija uzskata Cypriot Transferred Activities par labuma guvēju no darījuma, kad HFSF apmaksāja EFSI obligācijas.

               (178)

               Turklāt, kā paskaidrots 71. un 173. apsvērumā, Cypriot Transferred Activities, tas ir, triju Kipras banku filiāles Grieķijā, bija jāiegādājas citai bankai finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ un galvenokārt tādēļ, ka visas trīs Kipras bankas bija ļoti sarežģītā situācijā. Tāpēc Cypriot Transferred Activities pārdošana un tas, vai pārdošana ietver valsts atbalstu pircējam, proti, Bankai, būtu jāizvērtē atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma (90) iedaļai “Dzīvotspējas atjaunošana, pārdodot banku”.

               (179)

               Minētās pārdošanas nolūkā Grieķijas Banka nolēma sazināties tikai ar lielākajām vietējām bankām, kuras darbojas Grieķijā un no kurām tikai Banka un divas citas bankas iesniedza nesaistošus piedāvājumus. Banka ir vienīgais pretendents, kas iesniedza derīgu saistošu piedāvājumu. Uzrunāto pircēju ierobežotais skaits nevar izslēgt to, ka konkurss bija atklāts, ņemot vērā, ka bija pamatoti negaidīt oficiālu konkursa piedāvājumu no citiem ieguldītājiem. Patiešām, tobrīd Grieķijas banku sistēmas finanšu nestabilitātes dēļ (tai radās lieli aizdevumu zaudējumi dziļās un ieilgušās ekonomikas lejupslīdes dēļ) Grieķijā esošās ārvalstu bankas bija atsavinājušas vai grasījās atsavināt savas darbības Grieķijā (piem., Geniki, MBG, Emporiki Bank). Citiem vārdiem sakot, minētās bankas pameta Grieķijas tirgu un nemeklēja jaunas ieguldījumu iespējas Grieķijā. Turklāt ir pamatoti pieņemt, ka šādās darbībās būtu ieinteresēts tikai tāds ieguldītājs, kas spēj ātri stabilizēt iegādātās darbības un padarīt tās dzīvotspējīgas, t. i., liela banku grupa. Visbeidzot, tā kā pārdošanas slēgšanai pieejamais termiņš bija ļoti īss – to noteica finanšu krīze, kuras laikā darbojās pārdevējas bankas –, ārvalstu banku un cita veida ieguldītāju piedalīšanās pārdošanas procedūrā bija ļoti maz ticama, jo šādi ieguldītāji parasti būtu vēlējušies veikt pārdošanai piedāvāto aktīvu uzticamības pārbaudi pirms oficiāla piedāvājuma iesniegšanas.

               (180)

               Tāpēc Komisija secina, ka Cypriot Transferred Activities pārdošanas cena bija tirgus cena un ka atbalstu pircējam, tas ir, Bankai, var izslēgt.

         6.2.2.   Juridiskais pamats saderīguma novērtēšanai

               (181)

               Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts paredz pilnvaras Komisijai konstatēt, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, ja tā mērķis ir “novērst nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā”.

               (182)

               Komisija atzīst, ka globālā finanšu krīze var radīt nopietnus traucējumus kādas dalībvalsts tautsaimniecībā un ka banku atbalstam paredzētie pasākumi var šādus traucējumus novērst. Tas ir apstiprināts 2008. gada Banku darbības paziņojumā, Rekapitalizācijas paziņojumā un Pārstrukturēšanas paziņojumā. Komisija joprojām uzskata, ka prasības valsts atbalsta apstiprināšanai atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktam ir izpildītas, ņemot vērā, ka spriedze finanšu tirgos ir parādījusies no jauna. Komisija apliecināja šo viedokli, pieņemot 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu (91) un 2013. gada Banku darbības paziņojumu (92).

               (183)

               Attiecībā uz Grieķijas tautsaimniecību Komisija savos lēmumos, ar kuriem tā apstiprināja Grieķijas banku atbalsta shēmu un pagarināja tās darbības termiņu, kā arī apstiprināja valsts atbalsta pasākumus, ko Grieķija piešķīrusi atsevišķām bankām (93), atzina, ka pastāv draudi, ka Grieķijas tautsaimniecībā var rasties nopietni traucējumi, un ka valsts atbalsts bankām ir piemērots pasākums, lai šādus traucējumus novērstu. Tāpēc atbalsta pasākumi būtu jāizvērtē, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

               (184)

               Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.

               (185)

               Atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktam, lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem vispārējiem saderīguma kritērijiem:

                           a)

                           piemērotība – atbalstam jābūt mērķtiecīgam, lai ar to varētu efektīvi sasniegt mērķi novērst nopietnus traucējumus tautsaimniecībā. Tas tā nebūtu, ja pasākums nebūtu piemērots, lai novērstu traucējumus;

                           b)

                           nepieciešamība – atbalsta pasākuma apjomam un veidam jābūt nepieciešamam, lai sasniegtu minēto mērķi. Tāpēc tam jābūt noteiktam atbilstīgi minimālajai summai, kas vajadzīga mērķa sasniegšanai, un traucējumu novēršanai vispiemērotākajā veidā;

                           c)

                           samērīgums – pasākuma labvēlīgajai ietekmei jābūt pietiekami samērīgai attiecībā pret konkurences izkropļojumiem, lai tos varētu ierobežot līdz minimumam, kas nepieciešams pasākuma mērķu sasniegšanai.

               (186)

               Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.

               (187)

               Rekapitalizācijas paziņojumā ir izklāstīti plašāki norādījumi par atlīdzības līmeni, kas vajadzīgs valsts kapitāla iepludināšanai.

               (188)

               Visbeidzot, Pārstrukturēšanas paziņojumā Komisija ir paskaidrojusi, kā tā novērtēs pārstrukturēšanas plānus. Novērtējot Bankas pārstrukturēšanas plānu atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam, Komisija ņems vērā visus 11. tabulā uzskaitītos pasākumus.

         6.2.3.   Atbalsta pasākuma C atbilstība 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam

   6.2.3.1.   Piemērotība

               (189)

               Attiecībā uz pasākuma piemērotību, proti, HFSF saistībām rekapitalizēt Banku par summu EUR 524 miljonu apmērā, Komisija uzskata, ka pasākums ir piemērots, jo tas ir ļāvis triju Kipras banku darbības Grieķijā pārdot Bankai.

               (190)

               Ja minētā pasākuma nebūtu, neviena no Grieķijas bankām, tostarp Banka, nevēlētos iegādāties Cypriot Transferred Activities laikā, kad neviena banka ārpus Grieķijas nevēlas iesaistīties konkrētajā tirgū. Ja Cypriot Transferred Activities nebūtu iegādāts, tā darbības un jo īpaši noguldījumi filiālēs Grieķijā būtu bijuši apdraudēti. Tāpēc pasākums nodrošināja finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Pamatojoties uz minēto, Komisija secina, ka pasākums ir piemērots kā glābšanas atbalsts.

         6.2.3.2.   Nepieciešamība

               (191)

               Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākuma apmēram un veidam jābūt tādam, kas nepieciešams pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka, piemēram, kapitāla ieplūdei jābūt tādas minimālās summas apmērā, kas nepieciešama šāda mērķa sasniegšanai.

               (192)

               Laikā, kad Grieķijas bankām bija ļoti grūti atrast kapitālu, pasākums sedza kapitāla vajadzības, kas radās, samaksājot pirkuma cenu par Cypriot Transferred Activities iegādi, lai iegāde varētu notikt.

               (193)

               Turklāt Komisija pozitīvi atzīmē, ka atbalsts tika piešķirts kā kapitāla ieplūde 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros, jo HFSF nepiešķīra dotāciju Bankai, bet saņēma parastās akcijas par tādu pašu vērtību.

               (194)

               Tāpēc pasākums ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķi, kas ir ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un tautsaimniecībā kopumā.

         6.2.3.3.   Samērīgums

               (195)

               Atbalstītās darbības tika pārdotas pēc tam, kad Grieķijas iestādes bija izsludinājušas uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus. Turklāt iegādātās darbības tika ātri integrētas Bankā. Atbalsts nav ļāvis atbalstītajām darbībām palikt kā atsevišķiem konkurentiem tirgū.

               (196)

               Turklāt atbalsta summa bija salīdzinoši maza, jo tā atbilst aptuveni 3 % no kopējiem Cypriot Transferred Activities neto aizdevumiem (jeb aptuveni 3 % no to RSA) (94).

               (197)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums bija izstrādāts tā, lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus.

         6.2.3.4.   Secinājums par atbilstību 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam

               (198)

               Pamatojoties uz 189.–197. apsvērumā izklāstīto analīzi, tiek secināts, ka HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā bija piemērota, nepieciešama, lai sasniegtu mērķi ierobežot traucējumus Grieķijas banku sistēmā un tautsaimniecībā kopumā, un bija izstrādāta tā, lai līdz minimumam samazinātu nevajadzīgus konkurences izkropļojumus, un ka tā atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un Rekapitalizācijas paziņojumam.

         6.2.4.   Atbalsta pasākuma atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

               (199)

               Kā paskaidrots 178. apsvērumā, uz Cypriot Transferred Activities pārdošanu attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma sadaļa “Dzīvotspējas atjaunošana, pārdodot banku”. Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktam, ja grūtībās nonākušu banku pārdod citai finanšu iestādei, ir jāievēro prasības attiecībā uz dzīvotspēju, pašu ieguldījumu un konkurences izkropļojumu ierobežojumiem.

         6.2.4.1.   Cypriot Transferred Activities ilgtermiņa dzīvotspējas nodrošināšana, īstenojot pārdošanu

               (200)

               Pārstrukturēšanas paziņojuma 17. punktā ir precizēts, ka grūtībās nonākušas bankas pārdošana citai finanšu iestādei var sekmēt ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un var palīdzēt atjaunot uzticību tirgum, ja pircējs ir dzīvotspējīgs un spēj absorbēt grūtībās nonākušo banku.

               (201)

               Banka veiksmīgi integrēja Cypriot Transferred Activities. Kā noteikts 7.6. iedaļā, ņemot vērā Bankas pārstrukturēšanas plānu, Banku var uzskatīt par dzīvotspējīgu struktūru. Tāpēc Cypriot Transferred Activities nodošana Bankai ļauj atjaunot pirmās minētās struktūras ilgtermiņa dzīvotspēju.

         6.2.4.2.   Pašu ieguldījums un sloga sadalījums

               (202)

               Attiecībā uz triju Kipras banku akcionāru ieguldījumu pārstrukturēšanas izmaksu segšanā Komisija norāda, ka trīs Kipras bankas pārdeva Cypriot Transferred Activities nevis par to bilances vērtību, bet gan par vērtību, kas koriģēta atbilstoši PIMCO ziņojumam. Turklāt pat pēc vērtības koriģēšanas trīs Kipras bankas nodeva Bankai vairāk aktīvu nekā saistību. Tāpēc tika sasniegts pietiekams sloga sadalījums starp akcionāriem, jo Cypriot Transferred Activities vērtības zudumu sedza tā pārdevēji.

         6.2.4.3.   Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

               (203)

               Attiecībā uz pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai Pārstrukturēšanas paziņojuma 30. punktā ir noteikts, ka, “lai novērtētu šādu pasākumu nepieciešamību, Komisija vispirmām kārtām ņems vērā attiecīgās bankas darbības apjomu, mērogu un mērķi, ko (..) saskaņā ar pamatotu pārstrukturēšanas plānu attiecīgā banka grasās īstenot. (..) Šādu pasākumu raksturs un veids ir atkarīgs no diviem kritērijiem. Pirmkārt, no atbalsta lieluma, nosacījumiem un apstākļiem, kādos tas ir piešķirts, un, otrkārt, no tirgus vai tirgu raksturīgajām īpašībām, kuros darbosies saņēmēja banka.”

               (204)

               Kā aprakstīts 196. apsvērumā, atbalsta summa atbilst aptuveni 3 % no Cypriot Transferred Activities RSA. Tāpēc Komisija uzskata, ka minētā summa ir salīdzinoši maza, ņemot vērā, ka tā ir ļāvusi pārdot Cypriot Transferred Activities un, kā paskaidrots 190. apsvērumā, ir nodrošinājusi finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.

               (205)

               Pēc Cypriot Transferred Activities pārdošanas Grieķijas filiāles vairs nepastāvēja kā atsevišķi konkurenti, jo tās bija pilnībā integrētas Bankā.

               (206)

               Komisija secina, ka, ņemot vērā salīdzinoši mazo atbalsta summu, kas piešķirta Cypriot Transferred Activities, un to, ka minētās struktūras daļas vairs nepastāvēs kā atsevišķi konkurenti, nevajadzīgu konkurences izkropļojumu nav.

         6.2.4.4.   Secinājums par atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam

               (207)

               Pamatojoties uz 199.–206. apsvērumā veikto analīzi, tiek secināts, ka Cypriot Transferred Activities pārdošana un integrācija Bankā nodrošina tā ilgtermiņa dzīvotspēju, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam un ka nav nevajadzīgu konkurences izkropļojumu, atbilstīgi Pārstrukturēšanas paziņojumam.

               (208)

               Tāpēc HFSF īstenotā Bankas rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā būtu jāatzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu.

         7.   BANKAI PIEŠĶIRTĀ ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

   7.1.   ATBALSTA ESĪBA UN SUMMA

               (209)

               Komisijai ir jānosaka Bankai piešķirta valsts atbalsta esība Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē.

         7.1.1.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai

   7.1.1.1.   Valsts likviditātes atbalsts, kas piešķirts atbilstoši garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam (pasākums L1)

               (210)

               Komisija lēmumos par Grieķijas banku atbalsta shēmas apstiprināšanu un tās termiņa pagarināšanu (95) jau ir konstatējusi, ka atbilstoši minētajai shēmai piešķirtais likviditātes atbalsts ir atbalsts. Banka 2011. gadā emitēja valsts garantētas obligācijas ar kopējo vērtību EUR 9,9 miljardu apmērā. Arī Grieķija aizdeva Bankai valsts obligācijas EUR 1 289 miljonu vērtībā. Nesamaksātā valsts garantēto obligāciju un valsts obligāciju summa 2014. gada marta beigās bija attiecīgi EUR 9,9 miljardi un EUR 1 024 miljoni (96). Arī nākotnes likviditātes atbalsts, kas tiks piešķirts atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai, būs atbalsts.

         7.1.1.2.   Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam (pasākums A)

               (211)

               Komisija 2008. gada 19. novembra lēmumā par Grieķijas banku atbalsta shēmu jau ir konstatējusi, ka rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirams atbilstoši tās rekapitalizācijas pasākumam, ir atbalsts. Banka ir saņēmusi finansējumu EUR 750 miljonu apmērā priekšrocību akciju veidā, kas ir 2,1 % no tās RSA (97).

         7.1.2.   Atbalsta esība valsts garantētajā ĀLP (pasākums L2)

               (212)

               Komisija 2008. gada Banku darbības paziņojuma 51. punktā precizēja, ka centrālo banku līdzekļu nodrošināšana finanšu iestādēm nav atbalsts, ja ir izpildīti četri kumulatīvi nosacījumi attiecībā uz finanšu iestādes maksātspēju, kredītlīnijas nodrošinājumu, finanšu iestādei piemēroto procentu likmi un valsts sniegtas pretgarantijas neesamību. Tā kā Bankai piešķirtā valsts garantētā ĀLP neatbilst minētajiem četriem kumulatīvajiem nosacījumiem, jo īpaši tāpēc, ka tā ir valsts garantēta un piešķirta saistībā ar citiem atbalsta pasākumiem, nevar secināt, ka valsts garantētā ĀLP nav valsts atbalsts.

               (213)

               Valsts garantētā ĀLP atbilst Līguma 107. panta 1. punktā noteiktajām prasībām. Pirmām kārtām, tā kā pasākums ietver valsts atbalstu par labu Grieķijas Bankai, visus zaudējumus segs valsts. Attiecīgais pasākums tātad ir saistīts ar valsts līdzekļiem. ĀLP ļauj bankām iegūt finansējumu laikā, kad tām nav piekļuves starpbanku finansēšanas tirgum un parastajām Eurosistēmas refinansēšanas darbībām. Tāpēc valsts garantētā ĀLP piešķir priekšrocības Bankai. Tā kā valsts garantēto ĀLP piešķir tikai banku nozarē, konkrētais pasākums ir selektīvs. Tā kā valsts garantētā ĀLP ļauj Bankai turpināt darbību tirgū un izvairīties no tās saistību neizpildes un vajadzības pamest tirgu, tā kropļo konkurenci. Tā kā Banka aktīvi darbojas citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, Bankai piešķirtās priekšrocības iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               (214)

               Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka valsts garantētā ĀLP (pasākums L2) ir valsts atbalsts. Valsts garantētās ĀLP summa laika gaitā ir mainījusies. Minētā summa 2012. gada 31. decembrī bija aptuveni EUR 31,4 miljardi. Pēc strauja samazinājuma 2013. gadā tā minētā gada beigās bija tikai EUR 750 miljoni.

         7.1.3.   Atbalsta esība pasākumos, kas piešķirti ar HFSF starpniecību

   7.1.3.1.   Pirmā pārejas rekapitalizācija (pasākums B1)

               (215)

               Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 5.1. iedaļā Komisija jau ir secinājusi, ka pirmā pārejas rekapitalizācija ir valsts atbalsts. Saņemtais kapitāls bija EUR 4,7 miljardi.

         7.1.3.2.   Otrā pārejas rekapitalizācija (pasākums B2)

               (216)

               Pasākums B2 tika īstenots ar HFSF līdzekļiem, kas, kā paskaidrots Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 65. apsvērumā, ir saistīti ar valsts līdzekļiem.

               (217)

               Attiecībā uz priekšrocību esību jānorāda, ka pasākums B2 palielināja Bankas kapitāla attiecību līdz līmenim, kas tai ļāva turpināt darbību tirgū un piekļūt Eurosistēmas finansējumam. Turklāt pasākuma B2 atlīdzību veidoja uzkrātie procenti par EFSI obligācijām un papildu maksa 1 % apmērā. Tā kā minētā atlīdzība ir acīmredzami mazāka nekā atlīdzība par līdzīgiem kapitāla instrumentiem tirgū, Banka noteikti nebūtu spējusi ar šādiem nosacījumiem piesaistīt kapitālu tirgū. Tāpēc pasākums B2 piešķīra Bankai priekšrocības no valsts līdzekļiem. Tā kā pasākums bija pieejams tikai Bankai, tas pēc būtības ir selektīvs.

               (218)

               Pasākuma B2 rezultātā Bankas stāvoklis tika nostiprināts, jo Bankai tika nodrošināti nepieciešamie finanšu līdzekļi, lai tā turpinātu izpildīt kapitāla prasības, tādējādi radot konkurences izkropļojumus. Tā kā Banka aktīvi darbojas banku tirgos citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas Grieķijā vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, pasākums B2 iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               (219)

               Komisija uzskata, ka pasākums B2 ir valsts atbalsts. Par to kā par atbalstu paziņoja valsts iestādes. Saņemtais kapitāls bija EUR 1 553 miljoni.

         7.1.3.3.   Saistību dokuments (pasākums B3)

               (220)

               Ar pasākumu B3 HFSF uzņēmās saistības nodrošināt Bankas rekapitalizācijas pabeigšanai nepieciešamo papildu kapitālu līdz summai, ko prasīja Grieķijas Banka 2012. gada spriedzes testa ietvaros. HFSF saņem savus līdzekļus no valsts, tāpēc minētajā dokumentā ir paredzētas saistības piešķirt valsts līdzekļus. Apstākļi, kādos HFSF var piešķirt atbalstu finanšu iestādēm, ir precīzi noteikti un ierobežoti ar tiesību aktiem. Attiecīgi minēto valsts līdzekļu izmantošana ir piedēvējama valstij. HFSF uzņēmās saistības nodrošināt papildu kapitālu līdz summai EUR 1 082 miljonu apmērā.

               (221)

               Ar saistību dokumentu Bankai tika piešķirtas priekšrocības, jo tās noguldītājiem tika atkārtoti apliecināts, ka Banka spēs piesaistīt visu kapitāla summu, kas tai jāpiesaista, proti, ka HFSF nodrošinās kapitālu, ja Bankai neizdosies to piesaistīt tirgū. Minētās saistības arī veicināja privātā kapitāla piesaisti no tirgus, jo ieguldītāji tika pārliecināti, ka gadījumā, ja Banka nevarēs atrast daļu no kapitāla tirgū, to nodrošinās HFSF. Neviens privātais ieguldītājs nebūtu piekritis uzņemties saistības, pirms ir zināmi rekapitalizācijas nosacījumi un laikā, kad Bankai nebija piekļuves kapitāla tirgiem. Šī priekšrocība ir selektīva, jo tā netika piešķirta visām bankām, kas darbojas Grieķijā.

               (222)

               Tā kā Banka aktīvi darbojas citās dalībvalstīs un finanšu iestādes no citām dalībvalstīm darbojas vai varētu būt ieinteresētas darboties Grieķijā, pasākums B3 arī var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm un izkropļot konkurenci.

               (223)

               Tāpēc pasākums B3 ir atbalsts, un Grieķijas iestādes par to paziņoja kā par valsts atbalstu.

         7.1.3.4.   HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, lai segtu 2013. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības (pasākums B4)

               (224)

                  HFSF dalība 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, kuras mērķis ir segt 2012. gada spriedzes testā noteiktās kapitāla vajadzības (pasākums B4), izpaužas kā pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) finansējuma daļēja konvertēšana pastāvīgas rekapitalizācijas finansējumā EUR 5 891 miljona apmērā parastajās akcijās. Tā kā pasākums B4 ir jau piešķirta atbalsta daļēja konvertēšana, tas tik un tā ir saistīts ar valsts līdzekļiem, bet nepalielina atbalsta nominālo summu. Tomēr, sasniedzot konkrētu atbalsta nominālo summu, tas palielina Bankas priekšrocības (un tādējādi arī konkurences izkropļojumus), jo tā ir pastāvīga rekapitalizācija, nevis pagaidu rekapitalizācija, kā tas ir pasākumu B1 un B2 gadījumā.

               (225)

               Komisija norāda, ka šāds atbalsts netika piešķirts visām bankām, kas darbojas Grieķijā. Attiecībā uz konkurences izkropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību Komisija norāda, piemēram, ka atbalsts sniedza Bankai iespēju darboties citās dalībvalstīs. Bankas likvidācija būtu izraisījusi tās darbību izbeigšanu ārvalstīs, tās likvidējot vai pārdodot. Turklāt Grieķijā darbojās dažas bankas no citām dalībvalstīm. Tādējādi attiecīgais pasākums kropļo konkurenci un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Tāpēc Komisija uzskata, ka pasākums B4 ir valsts atbalsts.

         7.1.3.5.   Secinājums par pasākumiem B1, B2, B3 un B4

               (226)

               Pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Pasākumos B1, B2 un B3 ietvertā valsts atbalsta summa ir EUR 7 335 miljoni. Kā norādīts 7.1.3.3. iedaļā, tā kā Banka 2013. gada pavasara rekapitalizācijā piesaistīja privāto kapitālu EUR 1 444 miljonu apmērā, tikai daļa no pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) tika konvertēta pastāvīgā rekapitalizācijā (pasākums B4). Papildu kapitāls EUR 1 082 miljonu apmērā (pasākums B3), ko HFSF apņēmās nodrošināt, nebija nepieciešams un tāpēc netika izmaksāts. Tāpēc izmaksātais valsts atbalsts bija tikai pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas summa, proti, EUR 6 253 miljoni, un daļa no minētā atbalsta tika atmaksāta sešos mēnešos 2013. gada pavasara rekapitalizācijas (pasākuma B4) laikā, jo privātā līdzdalība pārsniedza saistību summu.

               (227)

               Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā ir norādīts, ka papildus absolūtajai atbalsta summai Komisijai ir jāņem vērā arī atbalsts “saistībā ar bankas riska svērtajiem aktīviem”. Pasākumi B1, B2 un B3 tika piešķirti viena gada laikposmā, no 2012. gada aprīļa līdz 2013. gada maijam. Minētajā laikposmā pēc secīgiem iegādes darījumiem Bankas RSA būtiski palielinājās. Tāpēc rodas jautājums par to, kāds RSA līmenis būtu jāizmanto, un jo īpaši par to, vai valsts atbalsts būtu jānovērtē, kā atsauci izmantojot RSA minētā laikposma sākumā vai RSA minētā laikposma beigās. Pasākumu B1, B2 un B3 mērķis ir segt kapitāla vajadzības, ko Grieķijas Banka noteica 2012. gada martā (2012. gada spriedzes testā). Citiem vārdiem sakot, kapitāla vajadzības, kuru segšanai bija paredzēti minētie pasākumi, jau pastāvēja 2012. gada martā. Tāpēc Komisija secina, ka pasākumos B1, B2 un B3 ietvertā atbalsta summa būtu jāsalīdzina ar Bankas RSA 2012. gada 31. martā. Jāatgādina arī, ka pēc 2012. gada marta līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijai Grieķijas Banka neņēma vērā iegādes darījumus, ko veica Grieķijas bankas, lai koriģētu savas kapitāla vajadzības augšupēji vai lejupēji. Šis aspekts vēl jo vairāk apliecina, ka pasākumi B1, B2 un B3 bija atbalsta pasākumi, kas saistīti ar Bankas darbības vērienu, kāds tas bija 2012. gada 31. martā.

               (228)

               Bankai piešķirtais atbalsts bija vienāds ar pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) un HFSF saistību (pasākums B3) summu, t. i., EUR 7 335 miljoniem jeb 21,5 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.

               (229)

               Bankai izmaksātais atbalsts bija vienāds ar pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas (pasākumi B1 un B2) summu, t. i., EUR 6 253 miljoniem jeb 18,4 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.

               (230)

               Tā kā Bankai izdevās piesaistīt privātu kapitālu, HFSF galīgā iepludinātā summa Bankā parasto akciju veidā bija EUR 5 891 miljons, kas ir 17,3 % no Bankas RSA 2012. gada 31. martā.

         7.1.4.   Secinājums par Bankas saņemtā atbalsta esību un tā kopējo summu

               (231)

               Pasākumi A, B1, B2, B3, B4, L1 un L2 ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē. Informācija par minētajiem pasākumiem ir apkopota 11. tabulā.

                  11.   tabula

                  Pārskats par Bankas saņemto kopējo atbalstu

                           Atsauce

                           Pasākums

                           Pasākuma veids

                           Atbalsta summa

                           Atbalsts/RSA

                           A

                           Priekšrocību akcijas

                           Kapitāla atbalsts

                           EUR 750 miljoni

                           2,1 %

                           B1
                           B2
                           B3

                           Pirmā pārejas rekapitalizācija
                           Otrā pārejas rekapitalizācija
                           Saistību dokuments

                           Kapitāla atbalsts

                           EUR 4 700 miljoni
                           EUR 1 553 miljoni
                           EUR 1 082 miljoni

                           13,8 %
                           4,5 %
                           3,2 %

                           Kopējais Bankai piešķirtais kapitāla atbalsts A + B1 + B2 + B3

                           EUR 8 085 miljoni

                           23,7 %

                           Kopējais Bankai izmaksātais atbalsts A + B1 + B2

                           EUR 7 003 miljoni

                           21,6 %

                           B4

                           Rekapitalizācija

                           Kapitāla atbalsts

                           EUR 5 891 miljons

                           17,3 %

                           Kopējais Bankai izmaksātais valsts kapitāla atbalsts, atskaitot sešos mēnešos atmaksāto atbalstu

                           EUR 6 641 miljons

                           19,4 %

                           Atsauce

                           Pasākums

                           Pasākuma veids

                           Nominālā atbalsta summa

                           L1

                           Likviditātes atbalsts

                           Garantija
                           Obligāciju aizņēmums

                           Garantijas: EUR 9,9 miljardi
                           Obligāciju aizņēmumi: EUR 1,3 miljardi

                           L2

                           Valsts garantētā ĀLP

                           Finansējums un garantija

                           EUR 31,4 miljardi

                           Bankai piešķirtais kopējais likviditātes atbalsts

                           EUR 42,6 miljardi

         7.2.   JURIDISKAIS PAMATS SADERĪGUMA NOVĒRTĒŠANAI

               (232)

               Kā secināts 183. apsvērumā, par juridisko pamatu atbalsta pasākumu izvērtēšanai būtu jāizmanto Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunkts (98).

               (233)

               Finanšu krīzes laikā Komisija izstrādāja saderīguma kritērijus attiecībā uz dažādiem atbalsta pasākumu veidiem. Principi atbalsta pasākumu novērtēšanai pirmoreiz tika noteikti 2008. gada Banku darbības paziņojumā.

               (234)

               Norādījumi par rekapitalizācijas pasākumiem ir sniegti Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu.

               (235)

               Pārstrukturēšanas paziņojumā ir noteikta Komisijas izmantotā pieeja attiecībā uz pārstrukturēšanas plānu novērtēšanu, jo īpaši – vajadzība atjaunot dzīvotspēju, nodrošināt pienācīgu atbalsta saņēmēja ieguldījumu un ierobežot konkurences izkropļojumus.

               (236)

               Minētais satvars tika papildināts ar 2013. gada Banku darbības paziņojumu, kas attiecas uz atbalsta pasākumiem, par kuriem paziņots vai kuri piešķirti bez Komisijas iepriekšēja apstiprinājuma pēc 2013. gada 31. jūlija.

         7.2.1.   Juridiskais pamats Bankai piešķirtā likviditātes atbalsta (pasākums L1) saderīguma novērtēšanai

               (237)

               Likviditātes atbalsts, ko Banka jau saņēmusi, tika galīgi apstiprināts, pieņemot secīgus lēmumus, ar kuriem pasākumi tika atļauti atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai un tās grozījumiem un termiņa pagarinājumiem (99). Jebkāds turpmāks likviditātes atbalsts Bankai būs jāpiešķir atbilstoši Komisijas pienācīgi apstiprinātai shēmai. Komisijai būs jāapstiprina šāda atbalsta nosacījumi pirms tā piešķiršanas, un tāpēc nav vajadzības minētos nosacījumus izvērtēt plašāk šajā lēmumā.

         7.2.2.   Juridiskais pamats priekšrocību akciju (pasākums A) saderīguma novērtēšanai

               (238)

               Rekapitalizācijas finansējums 2009. gadā priekšrocību akciju veidā (pasākums A) tika piešķirts atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas rekapitalizācijas pasākumam, kas tika apstiprināts 2008. gadā saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu. Tāpēc nav vajadzības to novērtēt atkārtoti atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojumam, bet tas ir jānovērtē tikai atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojumam.

         7.2.3.   Juridiskais pamats valsts garantētās ĀLP (pasākums L2) saderīguma novērtēšanai

               (239)

               Valsts garantētās ĀLP (pasākums L2) saderīgums vispirms būtu jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Uz jebkuru valsts garantēto ĀLP, kas piešķirta bez iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma pēc 2013. gada 31. jūlija, attiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums.

         7.2.4.   Juridiskais pamats HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīguma novērtēšanai

               (240)

                  HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīgums, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību, vispirms būtu jānovērtē, pamatojoties uz 2008. gada Banku darbības paziņojumu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija pauda šaubas par pasākuma B1 saderību ar minētajiem paziņojumiem. Tā kā minētie pasākumi tika īstenoti pirms 2013. gada 1. augusta, uz tiem neattiecas 2013. gada Banku darbības paziņojums. HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu (pasākumi B1, B2, B3 un B4) saderīgums būtu arī jānovērtē, pamatojoties uz Pārstrukturēšanas paziņojumu.

         7.3.   PASĀKUMA L2 ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM UN 2011. GADA PAZIŅOJUMAM PAR TERMIŅA PAGARINĀJUMU

               (241)

               Lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem saderīguma kritērijiem: piemērotība, nepieciešamība un samērīgums.

               (242)

               Tā kā Grieķijas bankas bija izstumtas no starpbanku tirgiem un kļuva pilnīgi atkarīgas no centrālo banku finansējuma, kā norādīts 37. apsvērumā, un tā kā Banka nevarēja aizņemties pietiekamu līdzekļu summu, izmantojot standarta refinansēšanas darbības, tā paļāvās uz valsts garantēto ĀLP, lai sasniegtu pietiekamu likviditāti; tādējādi tika novērsta tās saistību neizpilde. Komisija uzskata pasākumu L2 par piemērotu mehānismu tādu nopietnu traucējumu novēršanai, kādus būtu radījusi Bankas saistību neizpilde.

               (243)

               Tā kā valsts garantētā ĀLP ir saistīta ar salīdzinoši lielām finansējuma izmaksām Bankai, tai ir pietiekams stimuls izvairīties no paļaušanās uz minēto finansējuma avotu savu darbību attīstīšanai. Bankai bija jāmaksā procentu likme, kas bija par […] BP augstāka nekā tā, ko piemēro standarta refinansēšanas darbībās Eurosistēmā. Turklāt Bankai bija jāmaksā valstij garantijas maksa […] BP apmērā. Tā rezultātā valsts garantētās ĀLP kopējās izmaksas ir daudz lielākas nekā ECB refinansēšanas normālās izmaksas. Jo īpaši starpība starp pirmajām un pēdējām minētajām izmaksām ir lielāka nekā garantijas maksa, kas paredzēta 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu. Tādējādi valsts prasīto kopējo atlīdzību var uzskatīt par pietiekamu. Attiecībā uz valsts garantētās ĀLP summu jānorāda, ka Grieķijas Banka un ECB to regulāri pārskata, pamatojoties uz Bankas faktiskajām vajadzībām. Tās cieši uzrauga minētās palīdzības izlietojumu un nodrošina, ka palīdzība ir ierobežota līdz nepieciešamajam minimumam. Tāpēc pasākums L2 nerada Bankai lieku likviditāti, ko varētu izmantot, lai finansētu konkurenci kropļojošas darbības. Tas ir ierobežots līdz minimālajai nepieciešamajai summai.

               (244)

               Šāda rūpīga uzraudzība attiecībā uz valsts garantētās ĀLP izlietojumu un regulāra pārliecināšanās, vai tās izmantošana ir ierobežota līdz minimumam, arī nodrošina, ka minētā likviditāte ir samērīga un nerada nevajadzīgus konkurences izkropļojumus. Komisija arī norāda, ka Grieķija ir uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka īstenos pārstrukturēšanas plānu, mazinot tās paļāvību uz centrālo banku finansējumu, un ka Banka arī ievēros rīcības ierobežojumus, kas analizēti 7.6. iedaļā. Šie faktori nodrošina, ka paļaušanās uz likviditātes atbalstu beigsies, tiklīdz tas būs iespējams, un ka šāds atbalsts ir samērīgs.

               (245)

               Tāpēc pasākums L2 atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu. Tā kā 2013. gada Banku darbības paziņojumā nav paredzētas papildu prasības attiecībā uz garantijām, pasākums L2 atbilst arī 2013. gada Banku darbības paziņojumam.

         7.4.   PASĀKUMU B1, B2, B3 UN B4 ATBILSTĪBA 2008. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM, REKAPITALIZĀCIJAS PAZIŅOJUMAM, 2011. GADA PAZIŅOJUMAM PAR TERMIŅA PAGARINĀJUMU UN 2013. GADA BANKU DARBĪBAS PAZIŅOJUMAM

               (246)

               Kā norādīts 241. apsvērumā un atbilstoši 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktam, lai atbalsts būtu saderīgs ar Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, tam jāatbilst šādiem vispārējiem saderīguma kritērijiem (100): piemērotība, nepieciešamība un samērīgums.

               (247)

               Rekapitalizācijas paziņojumā un 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu ir izklāstīti plašāki norādījumi par atlīdzības līmeni, kas vajadzīgs valsts kapitāla iepludināšanai.

         7.4.1.   Pasākumu piemērotība

               (248)

               Komisija uzskata HFSF īstenotos rekapitalizācijas pasākumus (pasākumi B1, B2, B3 un B4) par piemērotiem, jo tie ļauj Bankai izpildīt prasības attiecībā uz kapitālu. Bez HFSF rekapitalizācijas pasākumu īstenošanas Banka nebūtu varējusi darboties un būtu zaudējusi piekļuvi ECB refinansēšanas darbībām.

               (249)

               Šajā saistībā Komisija Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus norādīja, ka Banka ir viena no lielākajām banku iestādēm Grieķijā gan aizdevumu izsniegšanas, gan noguldījumu pieņemšanas ziņā. Tāpēc Banka ir sistēmiski svarīga Grieķijai. Attiecīgi Bankas saistību neizpilde būtu radījusi nopietnus traucējumus Grieķijas tautsaimniecībā. Tobrīd dominējošajos apstākļos finanšu iestādēm Grieķijā bija grūtības piekļūt finansējumam. Šāds finansējuma trūkums ierobežoja to spēju piešķirt aizdevumus Grieķijas tautsaimniecībai. Šādos apstākļos Bankas saistību neizpilde būtu vēl vairāk pastiprinājusi traucējumus tautsaimniecībā. Turklāt pasākumi B1, B2, B3 un B4 izvērtās par ļoti plašiem pasākumiem PSI programmas – īpaši ārkārtēja un neparedzama notikuma – dēļ, nevis Bankas pieļautu pārvaldības kļūdu vai pārmērīga riska uzņemšanās dēļ. Tāpēc pasākumi ir galvenokārt paredzēti, lai novērstu PSI programmas radītās sekas un veicinātu finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā.

               (250)

               Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija pauda šaubas par to, vai ir nekavējoties veikti visi iespējamie pasākumi, lai izvairītos no tā, ka Bankai nākotnē atkal vajadzēs atbalstu. Kā norādīts šā lēmuma 140. un 141. apsvērumā, Grieķija ir uzņēmusies saistības īstenot vairākas darbības saistībā ar Bankas korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Kā aprakstīts 115., 116. un 117. apsvērumā, Banka ir arī būtiski pārstrukturējusi savas darbības un ir jau īstenojusi daudzus izmaksu samazināšanas pasākumus. Tāpēc Komisijas šaubas ir kliedētas.

               (251)

               Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus Komisija arī pauda šaubas par to, vai ir paredzēti pietiekami aizsardzības pasākumi gadījumam, ja Banka nonāktu valsts kontrolē vai ja privātie akcionāri saglabātu kontroli, bet akciju kontrolpakete piederētu valstij. Šā lēmuma 140. un 141. apsvērumā aprakstītās saistības nodrošina, ka Bankas kredītoperācijas tiks vadītas komerciāli un ka tās ikdienas komercdarbība būs aizsargāta no valsts iejaukšanās. Arī attiecību regulējums, kas saskaņots starp HFSF un Banku, nodrošina valsts kā galvenā akcionāra interešu aizsardzību gadījumā, ja Bankas vadība uzņemas pārmērīgu risku.

               (252)

               Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 nodrošina finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Ir veiktas būtiskas darbības, lai līdz minimumam samazinātu turpmākus zaudējumus un nodrošinātu, ka neatbilstoša pārvaldība neapdraud Bankas darbības. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija secina, ka pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir piemēroti.

         7.4.2.   Nepieciešamība – atbalsta ierobežošana līdz minimumam

               (253)

               Saskaņā ar 2008. gada Banku darbības paziņojumu atbalsta pasākuma apmēram un veidam jābūt tādam, kas nepieciešams pasākuma mērķa sasniegšanai. Tas nozīmē, ka kapitāla ieplūdei jābūt tādas minimālās summas apmērā, kas nepieciešama mērķa sasniegšanai.

               (254)

               Kapitāla atbalsta summu Grieķijas Banka aprēķināja 2012. gada spriedzes testa ietvaros tā, lai nodrošinātu, ka Bankas pirmā līmeņa pamatkapitāla attiecība ir virs konkrēta līmeņa laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam, kā norādīts 3. tabulā. Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 nenodrošina Bankai lieku kapitālu. Kā paskaidrots 250. apsvērumā, ir veiktas darbības, lai mazinātu risku, ka Bankai nākotnē varētu būt vajadzīgs papildu atbalsts.

               (255)

               Attiecībā uz pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējuma (pasākumi B1 un B2) atlīdzību Komisija atgādina, ka tas tika piešķirts attiecīgi 2012. gada maijā un 2012. gada decembrī un samaksāts natūrā EFSI obligāciju veidā. HFSF kā atlīdzību laikposmā no EFSI obligāciju izmaksas dienas līdz 2013. gada pavasara rekapitalizācijas dienai ir saņēmis uzkrātos procentus par EFSI obligācijām un papildu maksu 1 % apmērā (101). Kā uzsvērts Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, minētā atlīdzība ir mazāka nekā 7–9 % diapazons, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr laikposms, kurā šī atlīdzība bija maza, bija tikai viens gads attiecībā uz pasākumu B1 un pieci mēneši attiecībā uz pasākumu B2 (tas ir, līdz pārejas rekapitalizācijas finansējuma konvertēšanai standarta rekapitalizācijas finansējumā parasto akciju veidā, proti, līdz pasākuma B4 piemērošanai). Lai gan pirmā un otrā pārejas rekapitalizācija neizraisīja esošo akcionāru līdzdalības vājināšanos, 2013. gada pavasara rekapitalizācija, kas bija pirmās un otrās pārejas rekapitalizācijas finansējuma daļēja konvertēšana, būtiski vājināja esošo akcionāru līdzdalību, jo to akciju īpatsvars Bankas pašu kapitālā samazinājās līdz 2,3 %. Sarežģītā situācija, kas dominēja kopš dienas, kad tika veikta pirmā pārejas rekapitalizācija, tad izbeidzās. Tāpēc šaubas, kas paustas Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, ir kliedētas.

               (256)

               Otrkārt, ņemot vērā Bankas grūtību netipisko cēloni, jo zaudējumus izraisīja pārsvarā parāda dzēšana par labu valstij (PSI programma un parāda atpirkšana, kas nodrošina ievērojamas priekšrocības valstij, proti, parāda samazinājumu) un valsts tautsaimniecības ieilgušās lejupslīdes sekas, Komisija var pieņemt šādu īslaicīgu atkāpi no Rekapitalizācijas paziņojumā noteiktajām standarta prasībām attiecībā uz atlīdzību (102).

               (257)

               Attiecībā uz pasākumu B3 – tās bija saistības nodrošināt kapitālu turpmāka kapitāla palielinājuma ietvaros. Minētās saistības, ko HFSF uzņēmās 2012. gada decembrī, varēja tikt īstenotas kapitāla faktiskās iepludināšanas laikā 2013. gada maijā–jūnijā, proti, tikai piecus mēnešus pēc tam, kad Banka palielināja savu kapitālu. Tā kā Banka piesaistīja privātus ieguldītājus, HFSF nebija vajadzības iepludināt kapitālu, par ko tas bija uzņēmies saistības. Ņemot vērā īso laikposmu, kurā minētās saistības nodrošināt kapitālu bija spēkā, kā arī 256. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ ir pieņemami, ka par šādām saistībām netika maksāta atlīdzība.

               (258)

               Attiecībā uz pasākumu B4 – atbilstoši 8. punktam 2011. gada Paziņojumā par termiņa pagarinājumu kapitāla iepludināšana būtu jāparaksta, nosakot pietiekamu akciju cenas diskonta likmi, kas koriģēta attiecībā uz atgūstamās vērtības samazinājumu, lai radītu valstij pamatotu pārliecību par pienācīgu atlīdzību. Lai gan pasākums B4 nenodrošināja pietiekamu akciju cenas diskonta likmi, kas koriģēta saistībā ar atgūstamās vērtības samazinājumu, faktiski bija neiespējami sasniegt ievērojamu diskonta likmi teorētiskajai cenai bez parakstīšanās tiesībām (103). Pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas Bankas tirgus kapitalizācija bija tikai daži simti miljonu euro. Šādos apstākļos rodas jautājums, vai būtu bijis nepieciešams pilnīgi izstumt esošos akcionārus. Komisija norāda, ka emisijas cena tika noteikta 50 % diskonta apmērā no vidējās tirgus cenas piecdesmit dienu laikposmā pirms emisijas cenas noteikšanas. Komisija arī norāda, ka esošo akcionāru līdzdalības vājināšanās ir bijusi ievērojama, jo pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas to turējumā bija tikai 2,3 % no Bankas akcijām. Tāpēc lielākas diskonta likmes piemērošana tirgus cenai būtu maz ietekmējusi atlīdzību HFSF. Ņemot vērā Grieķijas banku specifisko situāciju, kas izskaidrota 256. apsvērumā, un to, ka vajadzību pēc atbalsta lielā mērā ir radījusi parāda dzēšana par labu valstij, Komisija uzskata, ka valsts parakstīto akciju emisijas cena bija pietiekami zema.

               (259)

                  HFSF arī izsniedza garantijas un piešķīra vienu garantiju par katru jauno akciju, ko parakstīja privāts ieguldītājs, kurš piedalījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. HFSF piešķīra minētās garantijas bez atlīdzības. Kā paskaidrots 106. apsvērumā, katra garantija piešķir tiesības nopirkt 4,48 HFSF akcijas – ar noteiktiem intervāliem un par noteiktām norunas cenām. Norunas cena ir vienāda ar HFSF parakstīšanas cenu, kam pieskaitīta gada un kumulatīvā starpība (4 % par pirmo gadu, 5 % par otro gadu, 6 % par trešo gadu, 7 % par ceturto gadu un 8 % gada likme par pēdējiem sešiem mēnešiem). Atlīdzība, ko HFSF saņem par tam piederošajām akcijām, ir faktiski ierobežota līdz minētajiem līmeņiem. Minētā atlīdzība ir mazāka nekā 7–9 % diapazons, kas noteikts Rekapitalizācijas paziņojumā. Tomēr, tā kā minētās garantijas bija svarīgs panākumu faktors saistībā ar tiesību emisiju un privātā kapitāla ieguldīšanu, ko Banka sāka 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros, Komisija uzskata, ka tās ir ļāvušas Bankai samazināt atbalsta summu par EUR 1 444 miljoniem. Tā kā pirms rekapitalizācijas Bankas kapitāla attiecība patiešām bija zema un tolaik bija liela nenoteiktība, tobrīd pieejamās simulācijas apliecināja, ka bez garantijām privātie ieguldītāji nebūtu guvuši pietiekamu peļņu un tāpēc nebūtu piedalījušies. Šā lēmuma 249. un 256. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ – tā kā HFSF saņemtu minimālu pozitīvu atlīdzību, ja garantijas tiktu īstenotas, un tā kā MEFP mērķis bija piesaistīt dažus privātos ieguldītājus, lai saglabātu dažu banku privātu pārvaldību, un izvairīties no situācijām, kurās visu banku nozari kontrolē HFSF – Komisija var pieņemt šādu atkāpi no Rekapitalizācijas paziņojumā noteiktajām standarta prasībām attiecībā uz atlīdzību. Tā var pieņemt šādu atkāpi, pamatojoties arī uz to, ka 2014. gada martā grozītajā HFSF likumā nav paredzēta garantiju korekcija gadījumā, ja tiek palielināts pamatkapitāls bez pirmpirkuma tiesībām, un uz to, ka tiesību emisijas gadījumā var koriģēt tikai garantijas norunas cenu un korekciju var veikt tikai ex post un tikai līdz to ieņēmumu summai, kuri gūti no HFSF pirmpirkuma tiesību pārdošanas. Turklāt Grieķijas izteiktā apņemšanās prasīt Komisijas apstiprinājumu pirms jebkuras HFSF emitēto garantiju atpirkšanas ļaus Komisijai nodrošināt, ka jebkāda nākotnē iespējama atpirkšana nesamazinās vēl vairāk HFSF atlīdzību un nepalielinās garantijas turētāju atlīdzību.

               (260)

               Attiecībā uz faktu, ka HFSF akcijas ir akcijas bez balsstiesībām, Komisija atgādina, ka vajadzību pēc atbalsta nav radījusi galvenokārt pārmērīga riska uzņemšanās. Turklāt MEFP mērķis bija saglabāt dažu banku privāto pārvaldību. Turklāt attiecību regulējums un automātiska balsstiesību atjaunošana gadījumā, ja pārstrukturēšanas plāns netiek īstenots, nodrošina aizsardzību pret to, ka privāti pārvaldītāji nākotnē uzņemsies pārmērīgu risku. Visbeidzot, PSI un 2012. gada decembrī notikusī atpirkšana ir sava veida atlīdzība valstij, jo tās parāds Bankai tika samazināts par vairākiem miljardiem euro. Visu minēto iemeslu dēļ Komisija var piekrist tam, ka HFSF saņem akcijas bez balsstiesībām. Tāpēc tā secina, ka pasākums B4 bija nepieciešams.

               (261)

               Visbeidzot, pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir nepieciešami kā glābšanas atbalsts – gan no atbalsta summas, gan veida viedokļa.

         7.4.3.   Samērīgums – pasākumi, kas ierobežo plašāku negatīvu ietekmi

               (262)

               Banka ir saņēmusi ļoti lielu valsts atbalsta summu, tāpēc šāda situācija var izraisīt nopietnus konkurences izkropļojumus. Tomēr Grieķija ir uzņēmusies saistības īstenot vairākus pasākumus, kuru mērķis ir mazināt plašāku negatīvu ietekmi. Grieķijas saistības jo īpaši paredz, ka Bankas komercdarbība tiks turpināta, kā paskaidrots 136. un 137. apsvērumā. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības ievērot iegādes aizliegumu un atsavināt vairākas darbības, kā aprakstīts 138, 139. un 143. apsvērumā. Konkurences izkropļojumu ierobežojumi ir sīkāk izvērtēti 7.6. iedaļā.

               (263)

               Bankā ir iecelts pārraudzības pilnvarnieks, lai uzraudzītu, vai tiek pareizi īstenotas saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi tiks novērstas jebkādas nelabvēlīgas izmaiņas Bankas komercdarbības praksē un attiecīgi tiks samazināta iespējama plašāka negatīva ietekme.

               (264)

               Visbeidzot, 2014. gada 25. jūnijā Komisijai tika iesniegts jauns, visaptverošs pārstrukturēšanas plāns. Tas ir izvērtēts 7.6. iedaļā.

               (265)

               Jāsecina, ka šaubas, kas paustas Lēmumā par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus, ir kliedētas. Pasākumi B1, B2, B3 un B4 ir samērīgi, ņemot vērā 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu.

         7.4.4.   Secinājums par HFSF īstenoto rekapitalizācijas pasākumu atbilstību 2008. gada Banku darbības paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu

               (266)

               Tiek secināts, ka HFSF īstenotie rekapitalizācijas pasākumi (pasākumi B1, B2, B3 un B4) ir piemēroti, nepieciešami un samērīgi, ņemot vērā 2008. gada Banku darbības paziņojuma 15. punktu, Rekapitalizācijas paziņojumu un 2011. gada Paziņojumu par termiņa pagarinājumu. Tāpēc pasākumi B1, B2, B3 un B4 atbilst 2008. gada Banku darbības paziņojumam, Rekapitalizācijas paziņojumam un 2011. gada Paziņojumam par termiņa pagarinājumu.

         7.5.   ATE TRANSFERRED ACTIVITIES, GENIKI, CYPRIOT TRANSFERRED ACTIVITIES UN MBG IEGĀDES ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM

               (267)

               Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā ir paskaidrots, ka uzņēmumu iegādi, ko veic atbalstu saņēmušas bankas, nevar finansēt no valsts atbalsta, izņemot, ja tas ir būtiski uzņēmuma dzīvotspējas atjaunošanai. Turklāt Pārstrukturēšanas paziņojuma 40. un 41. punktā ir noteikts, ka bankas nedrīkstētu izmantot valsts atbalstu konkurējošu uzņēmumu iegādei, ja vien iegāde nav daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Turklāt iegāde var apdraudēt vai sarežģīt dzīvotspējas atjaunošanu. Tāpēc Komisijai ir jānovērtē, vai var uzskatīt, ka Bankas īstenotie iegādes darījumi ir saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu.

         7.5.1.   ATE Transferred Activities iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

   7.5.1.1.   ATE Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

               (268)

                  ATE Transferred Activities iegāde nodrošināja Bankai lielu noguldījumu pieplūdumu ar daudz mazāku neto aizdevumu summu (104). Tādējādi minētā iegāde ievērojami samazināja ļoti augsto Bankas aizdevumu attiecību pret noguldījumiem.

               (269)

               Turklāt iegāde ir radījusi būtiskas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, kas panāktas, veicot filiāļu un darbinieku skaita samazināšanu un informācijas tehnoloģiju integrēšanu, kā arī finansējuma sinerģijas un ieņēmumu sinerģijas.

               (270)

               Tāpēc iegādei ir ļoti pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

         7.5.1.2.   ATE Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu

               (271)

               Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai.

               (272)

               Noteiktā atlīdzība, kas Bankai bija jāmaksā par ATE Transferred Activities iegādi, bija 0,6 % no nodoto noguldījumu vērtības jeb aptuveni EUR 95 miljoni. Tā bija vienāda ar 0,02 % no Bankas kopējās aktīvu vērtības iegādes dienā. Tāpēc minēto summu var uzskatīt par mazu, bet ne niecīgu.

               (273)

                  ATE Transferred Activities iegāde būtiski uzlaboja ļoti saspringto Bankas likviditātes pozīciju un arī dzīvotspēju. Komisija atgādina, ka […]. Tāpēc iegādi un tās zemo pirkuma cenu var uzskatīt par būtisku Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanai un uz to attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktā paredzētais atbrīvojums.

         7.5.1.3.   ATE Transferred Activities iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci

               (274)

               Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus. Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā ir arī noteikts, ka iegādi var atļaut, ja tā ir daļa no konsolidācijas procesa, kas nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci. Šādos apstākļos iegādes procesam jābūt godīgam un iegādei ir jānodrošina efektīvas konkurences nosacījumi attiecīgajā tirgū.

               (275)

               Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja ATE atsevišķi par dzīvotspējīgu. Turklāt Grieķijas Banka analizēja dažādas alternatīvas attiecībā uz ATE (piem., likvidācija) un secināja, ka visizdevīgākā iespēja ir ATE Transferred Activities pārdošana, jo tā mazinātu izpildes risku un samazinātu izmaksas Grieķijai. Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

               (276)

               Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza piedāvājumu par ATE Transferred Activities iegādi.

               (277)

               Visbeidzot, tā kā ATE Transferred Activities iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (105), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.

               (278)

               Tāpēc ATE Transferred Activities iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma 4. iedaļai.

         7.5.1.4.   Secinājums par ATE Transferred Activities iegādi

               (279)

               Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un ATE Transferred Activities iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.

         7.5.2.
         Geniki iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

   7.5.2.1.   Geniki iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

               (280)

               No darbības rentabilitātes viedokļa Geniki iegāde veicinās Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu. Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, divu banku apvienošana vienā un tajā pašā ģeogrāfiskajā tirgū radīs sinerģijas, piemēram, izmaksu ietaupījumus, ko var panākt, samazinot darbinieku skaitu un slēdzot filiāles. Banka iegūs Geniki klientus un noguldītājus, tādējādi būtiski samazinot izplatīšanas izmaksas.

               (281)

               No likviditātes pozīcijas viedokļa, kā izklāstīts 65. apsvērumā, Geniki bija vairāk noguldījumu nekā neto aizdevumu. Tāpēc iegāde palielināja Bankas likviditāti un palīdzēja Bankai samazināt tās aizdevumu attiecību pret noguldījumiem. Turklāt, pirms Banka iegādājās Geniki, Geniki bija atbilstoši kapitalizēta. Tādējādi iegāde, visticamāk, nākotnē neradīs Bankai kapitāla vajadzības.

               (282)

               Tāpēc iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

         7.5.2.2.   Geniki iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu

               (283)

               Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas dzīvotspēju, tā nav būtiska Bankas dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē.

               (284)

               Tomēr Banka par Geniki iegādi samaksāja tikai EUR 1 miljonu, kas tiek uzskatīta par ļoti mazu summu. Turklāt Geniki bija atbilstoši kapitalizēta, un Société Générale iepludināja Bankā ievērojamu kapitāla summu, jo tāds bija darījuma nosacījums (106).

               (285)

               Komisija secina, ka, ņemot vērā darījuma specifiku (pilnīgi kapitalizētas bankas iegāde par ļoti zemu cenu un pārdevēja kapitāla iepludināšana Bankā), iegāde nerada Bankai papildu vajadzību pēc kapitāla un tāpēc Geniki iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā principam, kas paredz, ka atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam.

         7.5.2.3.   Geniki iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci

               (286)

               Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos.

               (287)

               Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja Geniki atsevišķi par dzīvotspējīgu. Geniki radīja lielus zaudējumus Société Générale bankai, kas šā iemesla dēļ gribēja to pārdot vai – ja pārdošana nebūtu iespējama – būtu varējusi apsvērt, kā ļaut tai kļūt maksātnespējīgai. Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

               (288)

               Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu iegādāties Geniki. Līdz ar to Banka neatstūma nevienu atbalstu nesaņēmušo pretendentu.

               (289)

               Turklāt, tā kā iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (107), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.

               (290)

               Visbeidzot, pirkuma cena bija ļoti zema, tāpēc nevar uzskatīt, ka Banka izlietoja valsts atbalstu iegādes finansēšanai. Ņemot vērā minētos aspektus, var secināt, ka uz Geniki iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums.

         7.5.2.4.   Secinājums par Geniki iegādi

               (291)

               Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Geniki iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.

         7.5.3.
         Cypriot Transferred Activities iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

   7.5.3.1.   Cypriot Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

               (292)

                  Cypriot Transferred Activities iegāde veicina Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.

               (293)

               Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, konkrētais darījums radīs ievērojamas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, ietaupot administrācijas un personāla izmaksas un ievērojami uzlabojot noguldījumu izmaksas. Kopš iegādes Banka ir pilnībā pārņēmusi triju Kipras banku darbības Grieķijā, mainījusi triju Kipras banku visu filiāļu zīmolus un ir panākusi labu progresu, racionalizējot tīklu.

               (294)

               Aizdevumu portfeļi, kas saistīti ar triju Kipras banku darbībām Grieķijā, bija labi nodrošināti ar uzkrājumiem. Patiešām, Banka iegādājās minētos aizdevumus par cenu, kas bija daudz zemāka nekā to nominālās summas, – pirkuma cena tika samazināta, lai ņemtu vērā zaudējumus nākotnē, ko PIMCO bija aplēsis spriedzes testā. Tāpēc tādu aizdevumu zaudējumu risks, kas pārsniedz tos, kuri jau ir ņemti vērā pirkuma cenā, ir ierobežots.

               (295)

               Banka arī ieguva lielu noguldījumu apjomu – gandrīz tikpat lielu kā iegādātie neto aizdevumi. Tādējādi tika nostiprināta tās likviditātes pozīcija.

               (296)

               Tāpēc iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu.

         7.5.3.2.   Cypriot Transferred Activities iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu

               (297)

               Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai.

               (298)

               Kā analizēts 7.3. iedaļā, atbalsta mērķis bija segt Cypriot Transferred Activities pircēja kapitāla vajadzības, jo minētās struktūras iegāde nodrošinātu finanšu stabilitātes saglabāšanu Grieķijā. Atlīdzība, ko Banka galu galā samaksāja par Cypriot Transferred Activities iegādi, bija daudz mazāka nekā iegādātā portfeļa bilances vērtība. Tā bija mazāka pat par aizdevumu vērtību pēc tam, kad tā bija koriģēta uz leju, lai ņemtu vērā zaudējumus nākotnē, ko PIMCO bija aplēsis spriedzes testā. Tāpēc iegādes cenu varētu uzskatīt par negatīvu. Šādu secinājumu pamato fakts, ka Banka, iegādājoties Cypriot Transferred Activities, iegrāmatoja lielu negatīvu materiālo vērtību, kas palielināja tās kapitālu.

               (299)

               Tomēr, ja būtu jāuzskata, ka Banka samaksāja pozitīvu cenu, Komisija norāda, ka HFSF bija uzņēmies pret pircēju saistības nodrošināt, ka tas iepludinās pirkuma cenu kapitālā, jo tāds bija iegādes nosacījums. HFSF izpildīja minētās saistības 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros. Šāda kapitāla iepludināšana ir atbalsts Cypriot Transferred Activities, nevis Bankai, kā paskaidrots 6.2.1. iedaļā. Tāpēc iegāde neradīja Bankai vajadzību pēc papildu valsts atbalsta.

               (300)

               Tiek secināts, ka netipisko nosacījumu dēļ (zema pirkuma cena un HFSF saistības kapitāla palielinājuma ietvaros iepludināt pirkuma cenu), Cypriot Transferred Activities iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā principam, kas paredz, ka atbalstam jābūt ierobežotam līdz nepieciešamajam minimumam.

         7.5.3.3.   Cypriot Transferred Activities iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci

               (301)

               Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos.

               (302)

               Kipras banku Grieķijas darbību pārdošanas mērķis bija nosargāt Grieķijas banku sistēmas stabilitāti un nodrošināt, ka Kipras bankas var pārdot minētos uzņēmumus, pirms tiem zūd jebkāda vērtība. Tāpēc darījumu var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

               (303)

               Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu par triju Kipras banku iegādi. Pārdošanas process bija atklāts, pārredzams un nediskriminējošs.

               (304)

               Visbeidzot, tā kā minēto iegādi atļāva Grieķijas Konkurences iestāde (108), var pieņemt, ka pārdošanas procesa rezultāts neapdraud efektīvu konkurenci Grieķijā.

               (305)

               Ņemot vērā minētos aspektus, var secināt, ka uz Cypriot Transferred Activities iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums.

         7.5.3.4.   Secinājums par Cypriot Transferred Activities iegādi

               (306)

               Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un Cypriot Transferred Activities iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.

         7.5.4.
         MBG iegādes atbilstība Pārstrukturēšanas paziņojumam

   7.5.4.1.   MBG iegādes ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju

               (307)

               Pilnībā rekapitalizētās MBG bankas iegāde veicina Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.

               (308)

               Saskaņā ar analīzi, ko Banka iesniedza laikā, kad notika iegāde, konkrētais darījums radīs ievērojamas sinerģijas, piemēram, izmaksu sinerģijas, kas panāktas, veicot filiāļu un darbinieku skaita samazināšanu, kā arī noguldījumu izmaksu samazināšanu un ieņēmumu sinerģijas. Pa šo laiku Banka ir pilnībā integrējusi MBG.

               (309)

               Turklāt, tā kā MBG bija atbilstoši rekapitalizēta, pirms to iegādājās Banka, un Banka bija samaksājusi pirkuma cenu EUR 1 miljons, iegāde, visticamāk, nākotnē neradīs Bankai kapitāla vajadzības. Turklāt darījuma ietvaros pārdevējs uzņēmās saistības iepludināt Bankā kapitālu EUR 400 miljonu apmērā. Minētās saistības tika īstenotas 2013. gada pavasara rekapitalizācijā, kuras laikā BCP iepludināja Bankā EUR 400 miljonus.

               (310)

               Tiek secināts, ka iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu un ka MBG iegādes cena bija tik zema, ka tas neliedza atbalstu ierobežot līdz nepieciešamajam minimumam.

         7.5.4.2.   MBG iegādes ietekme uz Bankai vajadzīgā atbalsta summu

               (311)

               Atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punktam pārstrukturēšanas atbalstu nedrīkst izmantot citu uzņēmumu iegādei, bet tas ir jāizmanto tikai tam, lai segtu pārstrukturēšanas izmaksas, kas vajadzīgas Bankas dzīvotspējas atjaunošanai. Šajā gadījumā, lai gan iegādei ir pozitīva ietekme uz Bankas dzīvotspēju, tā nav būtiska Bankas dzīvotspējai Pārstrukturēšanas paziņojuma 23. punkta nozīmē.

               (312)

               Tomēr Banka par MBG iegādi samaksāja tikai EUR 1 miljonu, kas tiek uzskatīta par ļoti mazu summu. Turklāt BCP bija atbilstoši kapitalizējusi MBG un iepludināja Bankā kapitālu EUR 400 miljonu apmērā, jo tāds bija darījuma nosacījums (109).

               (313)

               Tiek secināts, ka, ņemot vērā darījuma specifiku (pilnīgi kapitalizētas bankas iegāde par ļoti zemu cenu un pārdevēja kapitāla iepludināšana Bankā), MBG iegāde nerada Bankai papildu kapitāla vajadzības un tāpēc MBG iegāde izņēmuma kārtā nav pretrunā prasībai samazināt atbalstu līdz minimumam.

         7.5.4.3.   MBG iegādes kropļojošā ietekme uz konkurenci

               (314)

               Kā noteikts 274. apsvērumā, atbilstoši Pārstrukturēšanas paziņojuma 39. un 40. punktam valsts atbalstu nedrīkst izmantot, lai kaitētu uzņēmumiem, kas nesaņem atbalstu, un jo īpaši lai iegādātos konkurējošus uzņēmumus, izņemot, ja tas notiek īpašos apstākļos.

               (315)

               Kad Grieķijas Banka 2012. gada sākumā izvērtēja visu Grieķijas banku dzīvotspēju, tā neuzskatīja MBG atsevišķi par dzīvotspējīgu. MBG radīja lielus zaudējumu BCP, kas šā iemesla dēļ gribēja to pārdot vai – ja pārdošana nebūtu iespējama – būtu varējusi apsvērt iespēju ļaut tai kļūt maksātnespējīgai. MBG pārdošana arī bija daļa no BCP pārstrukturēšanas plāna (110). Tāpēc iegādi var uzskatīt par daļu no konsolidācijas procesa, kas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti, kā aprakstīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā.

               (316)

               Turklāt neviens no atbalstu nesaņēmušajiem pretendentiem neiesniedza derīgu piedāvājumu iegādāties MBG.

               (317)

               Ņemot vērā minēto, var secināt, ka uz MBG iegādi attiecas Pārstrukturēšanas paziņojuma 41. punktā paredzētais atbrīvojums.

         7.5.4.4.   Secinājums par MBG iegādi

               (318)

               Tiek secināts, ka, ņemot vērā Grieķijas banku unikālo situāciju un MBG iegādes specifiku, minētā iegāde atbilst Pārstrukturēšanas paziņojumā noteiktajām prasībām.

         7.6.   PASĀKUMU A, B1, B2, B3 UN B4 ATBILSTĪBA PĀRSTRUKTURĒŠANAS PAZIŅOJUMAM
   7.6.1.   Grūtību cēloņi un novērtējuma rezultāti saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojumu

               (319)

               Kā norādīts 2.1.1. un 2.1.2. iedaļā, grūtības Bankai rada galvenokārt Grieķijas valsts parāda krīze un dziļā ekonomikas lejupslīde Grieķijā un Dienvideiropā. Attiecībā uz pirmo minēto faktoru jānorāda, ka Grieķijas valdība zaudēja piekļuvi finanšu tirgiem un tai galu galā bija jāveic sarunas par līgumu ar tās vietējiem un starptautiskajiem kreditoriem – PSI programmu –, kā rezultātā pret valsti spēkā uzturēto prasījumu skaits samazinājās par 53,3 %. Turklāt 31,5 % prasījumu tika apmainīti pret jaunām GVO ar zemākām procentu likmēm un ilgākiem termiņiem. Valsts atpirka minētās jaunās GVO no Grieķijas bankām 2012. gada decembrī par cenu, kas bija noteikta 30,2–40,1 % apmērā no to nominālvērtības, tādējādi radot vēl lielākus zaudējumus Grieķijas bankām. Papildus ietekmei uz Bankas kapitāla pozīciju, ko radīja PSI programma un parāda atpirkšana, Banka arī piedzīvoja apjomīgu noguldījumu aizplūšanu laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gada vidum, jo pastāvēja risks, ka Grieķija varētu izstāties to eurozonas nelīdzsvarotā valsts parāda un ekonomikas lejupslīdes dēļ.

               (320)

               Bankai piešķirtais atbalsts, proti, pasākumu B1, B2, B3 un B4 summa jeb EUR 7 335 miljoni, ir lielāks nekā zaudējumu summa, kas reģistrēta pēc PSI programmas (EUR 5 911 miljoni).

               (321)

               Liela daļa kapitāla vajadzību izriet no tā, ka finanšu iestāde ir pakļauta savas valsts obligāciju standarta riskam. Šis fakts ir norādīts arī Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 63. un 74. apsvērumā. Tāpēc Bankai ir mazāka vajadzība savā pārstrukturēšanas plānā pievērsties bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem, nekā tas ir attiecībā uz citām atbalstītām finanšu iestādēm, kuras uzkrājušas pārmērīgus riskus. Tāpēc, tā kā atbalsta pasākumi ir mazāk kropļojoši, pasākumi, kas veikti konkurences izkropļojumu ierobežošanai, būtu proporcionāli “jāmīkstina”. Tā kā PSI programma un parāda atpirkšana ir parāda dzēšana par labu valstij, valsts atlīdzība, rekapitalizējot bankas, var būt zemāka. Tomēr Komisija norāda, ka Bankas pakļautība Grieķijas valsts obligāciju riskam bija lielāka nekā pārējām lielajām Grieķijas bankām (111). Tāpēc ne visi GVO zaudējumi var būt saistāmi ar finanšu iestādes pakļautību savas valsts obligāciju standarta riskam.

               (322)

               Otrs Bankas zaudējumu cēlonis ir zaudējumi no tās aizdevumiem Grieķijas mājsaimniecībām un sabiedrībām. Komisija uzskata, ka minētos zaudējumus galvenokārt izraisa ārkārtīgi dziļā un ieilgusī ekonomikas lejupslīde un IKP samazināšanās par aptuveni 25 % piecu gadu laikā, nevis Bankas riskantā aizdevumu piešķiršanas prakse. Tādējādi atbalsts, kas piešķirts, lai segtu šādus zaudējumus, nerada bezrūpīgas rīcības risku, kā tas ir tad, ja atbalsts pasargā banku no iepriekšējas riskantas prakses sekām. Tāpēc atbalsts ir mazāk kropļojošs (112).

               (323)

               Tomēr daļu no Bankas kapitāla vajadzībām un aizdevumu zaudējumiem rada daži starptautiski meitasuzņēmumi. Spriedzes testi, kas veikti 2012. gadā, lai noskaidrotu Bankas kapitāla vajadzības, apliecināja, ka prognozētie kredītzaudējumi no ārvalstu aizdevumiem ir EUR 1 314 miljoni pamatscenārija gadījumā un EUR 1 624 miljoni nelabvēlīgā scenārija gadījumā. Vairāki minētie ārvalstu uzņēmumi pēdējos gados darbojās ar zaudējumiem. Starptautisko darbību radītie zaudējumi 2012. gadā bija EUR 244 miljoni pirms nodokļu atskaitīšanas (113). Ārvalstu aktīvi arī vājināja likviditāti.

               (324)

               Tāpēc var secināt, ka uz ievērojamu daļu zaudējumu un uz vajadzību pēc atbalsta attiecas 2011. gada Paziņojuma par termiņa pagarinājumu 14. punkts, kas ļauj Komisijai “mīkstināt” tās prasības. Tāpat vajadzību pēc atbalsta daļēji rada ļoti dziļā ekonomikas lejupslīde Grieķijā, nevis riskanta aizdevumu piešķiršanas prakse. Šāds atbalsts nerada bezrūpīgas rīcības risku un tāpēc ir mazāk kropļojošs.

               (325)

               Visbeidzot, vajadzību pēc atbalsta daļēji rada Bankas riska uzņemšanās attiecībā uz tās lielo valsts parāda daļu un tās ārvalstu meitasuzņēmumiem.

         7.6.2.   Dzīvotspēja

               (326)

               Pārstrukturēšanas plānam jānodrošina, ka attiecīgā finanšu iestāde spēj atjaunot savu ilgtermiņa dzīvotspēju līdz pārstrukturēšanas perioda beigām (Pārstrukturēšanas paziņojuma 2. iedaļa). Konkrētajā gadījumā pārstrukturēšanas periods ir definēts kā laikposms no šā lēmuma pieņemšanas dienas līdz 2018. gada 31. decembrim.

               (327)

               Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 9., 10. un 11. punktu Grieķija iesniedza visaptverošu un plašu pārstrukturēšanas plānu, kurā sniegta sīki izstrādāta informācija par Bankas darbības modeli. Minētajā plānā ir arī noteikti Bankas grūtību cēloņi, kā arī pasākumi, kas veikti, lai atrisinātu visas tās problēmas, kas saistītas ar dzīvotspēju. Pārstrukturēšanas plānā jo īpaši ir aprakstīta stratēģija, kas izvēlēta, lai saglabātu Bankas darbības efektivitāti, mazinātu tās augsto INA īpatsvaru un uzlabotu likviditāti un kapitāla pozīciju, kā arī risinātu problēmas saistībā ar tās ārvalstu uzņēmumiem, kas pēdējos gados finansējuma un kapitāla jautājumos paļāvušies uz savu mātesuzņēmumu.

         7.6.2.1.   Grieķijas banku darbības

               (328)

               Attiecībā uz likviditāti (114) un Bankas paļaušanos uz Eurosistēmas finansējumu pārstrukturēšanas plānā ir paredzēta ierobežota bilances uzlabošanās Grieķijā, savukārt noguldījumu bāzei būtu atkal jāpalielinās. Paļaušanās uz valsts garantēto ĀLP, kas jau ir mazinājusies, mazināsies arī turpmāk – arī tas palīdzēs Bankai samazināt tās finansējuma izmaksas.

               (329)

               Šā lēmuma 137. apsvērumā minētā aizdevumu attiecība pret noguldījumiem nodrošina, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Bankas bilances struktūra būs ilgtspējīga. Arī vērtspapīru un citu tādu darbību pārdošana, kas nav pamatdarbības, nostiprinās Bankas likviditātes pozīciju. Ņemot vērā joprojām saspringto Bankas likviditātes pozīciju, Komisija var pieņemt Grieķijas iestāžu lūgumu atļaut tām nodrošināt likviditāti Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmas garantiju pasākumam un valsts obligāciju aizņēmumu pasākumam un atbilstoši valsts garantētajai ĀLP.

               (330)

               Lai samazinātu savas finansējuma izmaksas, Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka turpinās samazināt procentu likmes, ko tā maksā par noguldījumiem Grieķijā, kā aprakstīts 137. apsvērumā. Šāda noguldījumu izmaksu samazinājuma sasniegšana būtiski veicinās Bankas pirmsuzkrājumu rentabilitātes uzlabošanos.

               (331)

               Kopš krīzes sākuma Banka ir veikusi apjomīgus iegādes darījumus, kas būtiski palielināja tās lielumu un noguldījumu bāzi. Banka veiksmīgi integrēja iegādātos uzņēmumus ļoti īsā laikā. Pašlaik Banka cenšas īstenot visas sinerģijas, kas ir iespējamas pēc minētajiem pārņemšanas darījumiem. Tā ir sākusi racionalizēt savu komerctīklu Grieķijā, samazinot filiāļu un darbinieku skaitu (115). Līdz 2017. gadam Bankas kopējās izmaksas Grieķijā būs samazinājušās vēl par […] % salīdzinājumā ar 2013. gadu. Lai sasniegtu minēto mērķi, Grieķija ir apņēmusies nodrošināt, ka līdz 2017. gada 31. decembrim Banka samazinās savu filiāļu un darbinieku skaitu Grieķijā attiecīgi līdz […] un […], ar maksimālajām kopējām izmaksām Grieķijā EUR […] miljardi. Paredzamā izmaksu attiecība pret ienākumiem pārstrukturēšanas perioda beigās būs mazāka nekā […] %. Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanas plāns saglabā Bankas efektivitāti jaunajā tirgus vidē.

               (332)

               Vēl viena svarīga joma ir INA apstrāde, jo uz 2013. gada 31. decembri to īpatsvars bija 36 % no Bankas portfeļa (116). Banka plāno uzlabot savu kredītpolitiku (ierobežojumus, nodrošinājumu segumu) un koncentrēties uz pamatdarbību, lai līdz minimumam samazinātu zaudējumus. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka ievēros augstus standartus attiecībā uz tās kredītpolitiku, lai pārvaldītu riskus un maksimāli palielinātu vērtību Bankai katrā kredītprocesa posmā, tostarp aizdevumu pārstrukturēšanā, kā aprakstīts 141. apsvērumā.

         7.6.2.2.   Korporatīvā pārvaldība

               (333)

               Vēl viens jautājums, kam jāpievērš uzmanība, ir Bankas pārvaldība, ņemot vērā, ka pēc 2013. gada pavasara rekapitalizācijas HFSF pieder Bankas akciju kontrolpakete, bet ar ierobežotām balsstiesībām. Turklāt arī dažiem privātajiem ieguldītājiem, kas kontrolē Banku, pieder garantijas, un tādējādi tie gūtu pilnas priekšrocības, ja akciju cena pārstrukturēšanas periodā strauji paaugstinātos. Tā kā šāda situācija var izraisīt bezrūpīgas rīcības risku, 2013. gadā Banka un HFSF vienojās par īpašu attiecību regulējumu. Minētā vienošanās pasargā Bankas ikdienas darbību no jebkādas tās galveno akcionāru iejaukšanās, vienlaikus nodrošinot, ka HFSF var uzraudzīt pārstrukturēšanas plāna īstenošanu un novērst Bankas vadības pārmērīga riska uzņemšanos, organizējot atbilstošas apspriežu procedūras. Banka ir arī apņēmusies cieši uzraudzīt savus riska darījumus ar saistītiem aizņēmējiem. Komisija pozitīvi atzīmē to, ka HFSF automātiski atgūst balsstiesības, ja Banka neīsteno pārstrukturēšanas plānu.

         7.6.2.3.   Starptautiskās darbības

               (334)

               Dažas no Bankas starptautiskajām darbībām iepriekš ir samazinājušas tās kapitālu un likviditāti, kā paskaidrots 323. apsvērumā.

               (335)

               Pārstrukturēšanas plānā ir prognozēts, ka Banka turpinās koncentrēties uz savu vietējo tirgu. Tā jau ir pārdevusi savu meitasuzņēmumu Amerikas Savienotajās Valstīs. Tā ir arī sākusi racionalizēt pārējos meitasuzņēmumus, nostiprināt aizdevumu parakstīšanas procesu un mazināt meitasuzņēmumu finansējuma deficītu. Tā plāno arī turpmāk racionalizēt savu tīklu saglabātajos meitasuzņēmumos, kā aprakstīts 130. apsvērumā.

               (336)

               Tāpēc kopējais ārvalstu aktīvu apjoms nākotnē samazināsies. Pārstrukturēšanas perioda beigās tie veidos […] daļu no Bankas kopējās bilances.

               (337)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka Banka būs pietiekami pārstrukturējusi šādus ārvalstu uzņēmumus un samazinājusi to lielumu, lai izvairītos no papildu kapitāla vajadzību rašanās un likviditātes deficīta nākotnē. Arī šā lēmuma 138. apsvērumā izklāstītās saistības atturēties no lielu kapitāla summu iepludināšanas Bankas starptautiskajos meitasuzņēmumos palīdz nodrošināt, ka ārvalstu meitasuzņēmumi neapdraud Bankas kapitāla vai likviditātes pozīciju.

         7.6.2.4.   Secinājums par dzīvotspēju

               (338)

               Pamatscenārijs, kas aprakstīts 2.4. iedaļā, liecina, ka pārstrukturēšanas perioda beigās Banka spēs gūt peļņu, kas ļauj tai segt visas izmaksas un gūt atbilstošu kapitāla atdevi, ņemot vērā tās riska profilu. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka Bankas kapitāla pozīcija saglabāsies apmierinošā līmenī.

               (339)

               Visbeidzot, Komisija ņem vērā nelabvēlīgo scenāriju, kas aprakstīts Bankas pārstrukturēšanas plānā, kuru iesniegušas Grieķijas iestādes. Minētā scenārija pamatā ir vairāki ar HFSF saskaņoti pieņēmumi. Tajā ir ņemta vērā dziļāka un ilgāka ekonomikas lejupslīde, kā arī lielāka nekustamo īpašumu cenu deflācija. Pārstrukturēšanas plāns pierāda, ka Banka spēj izturēt saprātīgu spriedzi, jo pat nelabvēlīgā scenārija gadījumā Banka pēc pārstrukturēšanas perioda beigām saglabā rentabilitāti un ir pietiekami kapitalizēta.

               (340)

               Papildu kapitāla summa, kas piesaistīta 2014. gadā, proti, EUR 1 750 miljoni, ir pietiekama, lai pārstrukturēšanas periodā izturētu 2013. gada spriedzes testā noteikto pamatscenāriju un atmaksātu priekšrocību akcijas, ko Banka arī izdarīja 2014. gada maijā (117). […] Komisija atgādina, ka kapitāla vajadzību novērtējumā atbilstoši pamatscenārijam Grieķijas Banka jau ieviesa vairākas korekcijas, kā rezultātā palielinājās aplēstās kapitāla vajadzības salīdzinājumā ar kapitāla vajadzībām, ko Banka bija aplēsusi savā pamatscenārijā. Tāpēc Komisija uzskata, ka Grieķijas Banka kapitāla vajadzības atbilstoši pamatscenārijam ir aplēsusi, pieņemot, ka būs konkrēts spriedzes līmenis. Lai secinātu, ka Banka ir dzīvotspējīga, Komisija neprasa, lai Bankai jau iepriekš būtu pietiekams kapitāls to kapitāla vajadzību apmierināšanai, kuras Grieķijas Banka aplēsusi atbilstoši spriedzes scenārijam, jo aplēstais līmenis ir saistīts ar augstu spriedzes līmeni un 2014. gada marta kapitāla piesaiste liecina, ka Banka ir atguvusi piekļuvi kapitāla tirgiem.

               (341)

               Pozitīvi ir arī tas, ka Banka neveiks papildu ieguldījumus spekulatīvās kategorijas vērtspapīros, jo tas palīdzēs saglabāt tās kapitāla un likviditātes pozīcijas.

               (342)

               Tāpēc tiek secināts, ka jau īstenotā pārstrukturēšana apvienojumā ar ierosināto papildu pārstrukturēšanu ir pietiekama, lai atjaunotu Bankas ilgtermiņa dzīvotspēju.

         7.6.3.   Pašu ieguldījums un sloga sadalījums

               (343)

               Kā norādīts Pārstrukturēšanas paziņojuma 3. iedaļā, bankām un to akcionāriem jādod pēc iespējas lielāks ieguldījums banku pārstrukturēšanā, lai nodrošinātu, ka atbalsts ir ierobežots līdz nepieciešamajam minimumam. Tādējādi bankām būtu jāizmanto pašu līdzekļi pārstrukturēšanas finansēšanai, piemēram, pārdodot aktīvus, bet akcionāriem pēc iespējas jāpārņem bankas zaudējumi.

         7.6.3.1.   Bankas pašu ieguldījums – uzņēmumu atsavināšana un izmaksu samazināšana

               (344)

               Banka jau ir atsavinājusi mazus ārvalstu uzņēmumus (Amerikas Savienotajās Valstīs) un samazinājusi aizņemto līdzekļu īpatsvaru daļā no sava portfeļa, lai uzlabotu savu kapitāla pietiekamību un likviditātes pozīciju. Pārstrukturēšanās plānā ir paredzēts samazināt tās ārvalstu darbību īpatsvaru, kā aprakstīts 125.–129. apsvērumā. Ņemot vērā jau īstenoto īpatsvara samazināšanu un uzņēmumu atsavināšanu, pēc saistību īstenošanas, kas attiecas uz aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanu un atsavināšanu, Banka būs būtiski samazinājusi savu ģeogrāfisko klātbūtni […]. Bankas starptautisko aktīvu racionalizācija arī būtiski samazinās iespējamo risku, ka atbalsts nākotnē atkal būs vajadzīgs. Tādējādi tā palīdz samazināt atbalsta summu līdz minimumam.

               (345)

               Lai ierobežotu savas kapitāla vajadzības, Banka neizmantos kapitālu savu ārvalstu meitasuzņēmumu atbalstīšanai vai paplašināšanai, kā aprakstīts 138. apsvērumā. Turklāt Grieķijas paustās saistības nodrošina, ka Banka neveiks dārgus iegādes darījumus.

               (346)

               Banka ir arī iesaistījusies plašā izmaksu samazināšanas programmā, kā norādīts 2.4.2. iedaļā. Tās izmaksas turpinās samazināties līdz 2017. gadam. Tās darbinieku skaits tiek samazināts, un algas tiek koriģētas uz leju. Grieķija ir arī uzņēmusies saistības ierobežot atalgojumu Bankas vadītājiem, […].

         7.6.3.2.   Sloga sadalījums starp vēsturiskajiem akcionāriem un tirgū piesaistītais jaunais kapitāls

               (347)

               Bankas vēsturiskos akcionārus vājināja tiesību emisija, kas tika pabeigta 2009. gadā (118), un vēlāk arī HFSF rekapitalizācija (pasākums B4) un privātā kapitāla piesaiste 2013. gadā un 2014. gada martā. Piemēram, akciju daļa, kas piederēja Bankas akcionāriem, starp kuriem tolaik bija ieguldītāji, kas iepludināja naudu 2009. gadā, samazinājās no 100 % pirms 2013. gada pavasara rekapitalizācijas līdz tikai 2,3 % pēc minētās rekapitalizācijas. Turklāt Banka nav izmaksājusi dividendes skaidrā naudā kopš 2008. gada. Papildus minētajam sloga sadalījumam starp vēsturiskajiem akcionāriem Banka kopš krīzes sākuma 2008. gadā ir piesaistījusi ievērojamu privātā kapitāla summu, proti, EUR 807 miljonus 2009. gadā, EUR 1 444 miljonus 2013. gadā un EUR 1 750 miljonus 2014. gadā.

         7.6.3.3.   Sloga sadalījums starp subordinēto parādzīmju turētājiem

               (348)

               Bankas hibrīda un subordinēto parādzīmju turētāji ir snieguši ieguldījumu Bankas pārstrukturēšanas izmaksu segšanā. Banka ir veikusi vairākus saistību pārvaldības pasākumus, lai radītu kapitālu, kā aprakstīts 134. apsvērumā.

               (349)

               Neapmaksātajiem instrumentiem piemēro kupona aizliegumu, kas minēts 143. apsvērumā. Tāpēc Komisija uzskata, ka ir nodrošināts atbilstošs sloga sadalījums starp Bankas hibrīda un subordinēto parādzīmju turētājiem un ka šajā ziņā Pārstrukturēšanas paziņojuma prasības ir izpildītas.

         7.6.3.4.   Secinājums par pašu ieguldījumu un sloga sadalījumu

               (350)

               Salīdzinājumā ar kopējo saņemto valsts rekapitalizācijas finansējumu pašu ieguldījums un sloga sadalījums, jo īpaši aktīvu pārdošanas un reģistrēto aizdevumu racionalizācijas veidā, ir daudz mazāks, nekā Komisija parasti uzskatītu par pietiekamu. Racionalizācija attiecas tikai uz ārvalstu darbībām, kas ir ierobežota daļa no Bankas vispārējām darbībām (119), un pārstrukturēšana neparedz iegrāmatoto aizdevumu un noguldījumu apjoma samazināšanu Grieķijā, kas – gluži pretēji – pēdējā gada laikā pēc iegādes darījumiem ir krasi palielinājies. Tomēr Komisija ņem vērā 7.6.1. iedaļā aplūkotos aspektus un jo īpaši to, ka saņemtais atbalsts daļēji atbilst atbrīvojumam, kas noteikts 2011. gada Paziņojuma par termiņa pagarinājumu 14. punktā, saskaņā ar kuru Komisija var pieņemt mazāku pašu ieguldījumu un sloga sadalījumu. Komisija arī pozitīvi atzīmē to, ka Banka piesaistīja tirgū EUR 1 444 miljonus 2013. gada maijā un EUR 1 750 miljonus 2014. gada martā, […]. Turklāt 2014. gada martā kapitāls tika piesaistīts par tādu cenu par akciju, kas vienāda ar cenu par akciju, par kādu HFSF parakstījās 2013. gada pavasara rekapitalizācijas ietvaros (pasākums B4). Tādējādi augstā emisijas cena ierobežoja HFSF vājināšanos. Banka arī atmaksāja priekšrocību akcijas (pasākums A). Ņemot vērā visus šos aspektus, var uzskatīt, ka pārstrukturēšanas plānā ir paredzēti pietiekami pašu ieguldījuma un sloga sadales pasākumi, lai ierobežotu atbalstu līdz nepieciešamajam minimumam.

         7.6.4.   Pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai

               (351)

               Pārstrukturēšanas paziņojumā noteikts, ka pārstrukturēšanas plānā jābūt ierosinātiem pasākumiem konkurences izkropļojumu ierobežošanai un konkurētspējīgas banku nozares nodrošināšanai. Turklāt šādiem pasākumiem jābūt vērstiem arī uz bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem un jānodrošina, ka valsts atbalsts netiek izmantots pretkonkurences darbību finansēšanai.

               (352)

               Pārstrukturēšanas paziņojuma 31. punktā noteikts, ka, vērtējot atbalsta summu un no tā izrietošo konkurences kropļojumu, Komisijai jāņem vērā saņemtā valsts atbalsta summa gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, kā arī sloga sadalījums un finanšu iestādes stāvoklis tirgū pēc pārstrukturēšanas. Šajā ziņā Komisija atgādina, ka Banka ir saņēmusi no valsts kapitāla atbalstu, kas vienāds ar 23,7 % no Bankas RSA (120). Turklāt Banka 2010. gadā ieguva likviditātes garantijas EUR 9,9 miljardu vērtībā un valsts obligāciju aizņēmumus par summu EUR 1,3 miljardi, kas kopā ir gandrīz 25 % no Bankas bilances vērtības. Tāpat Banka arī saņēma valsts garantēto ĀLP. Tāpēc, ņemot vērā lielo atbalsta summu, ir nepieciešami pasākumi iespējamo konkurences izkropļojumu ierobežošanai. Turklāt Bankas tirgus daļa Grieķijā ir liela. ATE Transferred Activities, Geniki, MBG un Cypriot Transferred Activities iegāde palielināja Bankas tirgus daļas. Pēc minēto banku iegādes Bankas noguldījumu tirgus daļa Grieķijā 2013. gada beigās bija 29 %, savukārt tās mājokļa hipotēku, patēriņa aizdevumu un korporatīvo aizdevumu tirgu daļas bija attiecīgi 25 %, 22 % un 35 % (salīdzinājumā ar attiecīgi 10 %, 8 %, 8 % un 14 % 2011. gadā) (121).

               (353)

               Komisija atgādina, ka Bankas grūtības lielā mērā izraisīja ārēji triecieni, piemēram, Grieķijas valsts parāda krīze un ieilgusī ekonomikas lejupslīde, kas grāva Grieķijas ekonomiku kopš 2008. gada, kā tas jau minēts Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 74. apsvērumā. Tāpēc nav tik lielas vajadzības pievērsties bezrūpīgas rīcības riska jautājumiem. Kā apspriests šā lēmuma 7.6.1. iedaļā, atbalsta pasākumu kropļojošā ietekme ir mazāka, ņemot vērā minētos faktorus, tāpat kā mazāka ir arī vajadzība pēc konkurences izkropļojumu ierobežošanas pasākumiem. Minēto iemeslu dēļ Komisija izņēmuma kārtā var pieņemt, ka, neraugoties uz lielo atbalsta summu un lielajām tirgus daļām, pārstrukturēšanas plānā nav paredzēta bilances un aizdevumu racionalizācija Grieķijā. Tomēr būtu problemātiski, ja banka, kas vienīgā starp četrām lielākajām Grieķijas bankām saņem vislielāko atbalstu un kas ir visvairāk augusi, pēdējos gados pārņemot citus uzņēmumus, pārstrukturēšanas periodā turpinātu augt straujāk nekā tirgus, iespējams, izstumjot bankas, kas saņem mazāku atbalstu. Tāpēc Komisija atzinīgi vērtē saistības nodrošināt, ka Bankas izaugsme nebūs straujāka par tirgus izaugsmi.

               (354)

               Tomēr Komisija ņem vērā, ka valsts veiktās rekapitalizācijas ir ļāvušas Bankai turpināt tās darbības ārvalstu tirgos.

               (355)

               Komisija norāda, ka papildus jau īstenotajai aizņemto līdzekļu īpatsvara samazināšanai un pārstrukturēšanai Banka turpinās pārstrukturēt savus ārvalstu aktīvus un samazināt to īpatsvaru līdz 2018. gada 30. jūnijam (122). Turklāt Banka uzņēmās saistības neizmantot atbalstu minēto darbību izaugsmes finansēšanai. Tāpēc atbalsts netiks izmantots, lai kropļotu konkurenci minētajos ārvalstu tirgos.

               (356)

               Grieķija ir arī uzņēmusies saistības nodrošināt, ka Banka neveiks dārgus pārņemšanas darījumus, nodrošinot, ka Banka neizmantos saņemto valsts atbalstu jaunu uzņēmumu iegādei. Minētais aizliegums palīdz nodrošināt, ka atbalsts tiek izmantots tikai, lai atbalstītu Grieķijas banku darbību dzīvotspējas atjaunošanu, nevis, piemēram, lai palielinātu izaugsmi ārvalstu tirgos.

               (357)

               Saistības samazināt procentus, kas tiek maksāti par noguldījumiem Grieķijā un kas tagad ir pārmērīgi lieli, arī nodrošina to, ka atbalsts netiks izmantots, lai finansētu neilgtspējīgas noguldījumu pieņemšanas stratēģijas, kas kropļo konkurenci Grieķijas tirgū. Līdzīgi arī saistības īstenot stingras pamatnostādnes attiecībā uz likmju noteikšanu jauniem aizdevumiem, pamatojoties uz pienācīgu kredītriska novērtējumu, neļaus Bankai kropļot konkurenci Grieķijas tirgū ar neatbilstošām klientiem piešķirto aizdevumu likmju noteikšanas stratēģijām.

               (358)

               Ņemot vērā 7.6.1. iedaļā aprakstīto īpašo situāciju un pārstrukturēšanas plānā paredzētos pasākumus, Komisija uzskata, ka pastāv pietiekami aizsardzības pasākumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai.

         7.6.5.   Uzraudzība

               (359)

               Saskaņā ar Pārstrukturēšanas paziņojuma 5. iedaļu jāsniedz regulāri ziņojumi, lai Komisija varētu pārliecināties par pārstrukturēšanas plāna pienācīgu īstenošanu. Kā noteikts Grieķijas paustajās saistībās (123), Grieķija nodrošinās, ka līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, proti, 2018. gada 31. decembrim, pārraudzības pilnvarnieks, ko iecēlusi Banka ar Komisijas apstiprinājumu, uzraudzīs, kā tiek izpildītas saistības, ko Grieķija uzņēmās attiecībā uz darbību pārstrukturēšanu Grieķijā un ārvalstīs un korporatīvo pārvaldību un komercdarbību. Tādējādi Komisija secina, ka tiek nodrošināta pārstrukturēšanas plāna īstenošanas pienācīga uzraudzība.

         7.6.6.   Secinājums par pasākumu A, B1, B2, B3 un B4 atbilstību Pārstrukturēšanas paziņojumam

               (360)

               Komisija konstatē, ka pārstrukturēšanas plāns, to vērtējot apvienojumā ar šā lēmuma pielikumā izklāstītajām saistībām, nodrošina Bankas ilgtermiņa dzīvotspējas atjaunošanu, ir atbilstošs attiecībā uz sloga sadalījumu un pašu ieguldījumu, ir piemērots, lai kompensētu konkurenci kropļojošo ietekmi, ko rada šajā lēmumā izvērtētie atbalsta pasākumi, un ir samērīgs. Komisijai iesniegtais pārstrukturēšanas plāns un saistības atbilst Pārstrukturēšanas paziņojuma kritērijiem.

         8.   SECINĀJUMS

               (361)

               Komisija pauž nožēlu, ka Grieķija ir nelikumīgi īstenojusi atbalsta pasākumus B2, B3 un B4, pārkāpjot Līguma 108. panta 3. punktu, jo tie tika īstenoti pirms to oficiālās paziņošanas. Tomēr minētos pasākumus, kā arī pārējos šajā lēmumā analizētos pasākumus var uzskatīt par saderīgiem ar iekšējo tirgu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Šādi pasākumi, ko īstenojusi Grieķija, ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta nozīmē:

               a)

               ārkārtas likviditātes palīdzība, ko bankai Piraeus Bank S.A. sniegusi Grieķijas Banka un ko garantējusi Grieķija (pasākums L2);

               b)

               otrā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 1 553 miljonu apmērā, ko Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds (HFSF) piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada decembrī (pasākums B2);

               c)

               saistību dokuments par summu EUR 1 082 miljonu apmērā, ko HFSF iesniedza Piraeus Bank S.A.2012. gada 20. decembrī (pasākums B3);

               d)

               rekapitalizācija par summu EUR 5 891 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums B4); un

               e)

               rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums C).

         2.   Ņemot vērā 2014. gada 25. jūnijā iesniegto pārstrukturēšanas plānu, kas attiecas uz Piraeus Bank Group, kurā ietverta Piraeus Bank S.A. un visi tās meitasuzņēmumi un filiāles, kā arī saistības, ko minētajā datumā uzņēmās Grieķija, šāds valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu:

               a)

               Grieķijas īstenotā kapitāla iepludināšana Piraeus Bank S.A. EUR 750 miljonu apmērā 2009. gada maijā un 2011. gada decembrī atbilstoši rekapitalizācijas shēmai (pasākums A);

               b)

               ārkārtas likviditātes palīdzība, ko bankai Piraeus Bank S.A. sniegusi Grieķijas Banka un ko garantējusi Grieķija kopš 2011. gada jūlija, par summu, kas uz 2012. gada 31. decembri bija EUR 30,4 miljardi (pasākums L2);

               c)

               pirmā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 4,7 miljardu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada maijā (pasākums B1);

               d)

               otrā pārejas rekapitalizācija par summu EUR 1 553 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2012. gada decembrī (pasākums B2);

               e)

               saistību dokuments par summu EUR 1 082 miljonu apmērā, ko HFSF iesniedza Piraeus Bank S.A.2012. gada 20. decembrī (pasākums B3);

               f)

               rekapitalizācija par summu EUR 5 891 miljona apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums B4); un

               g)

               rekapitalizācija par summu EUR 524 miljonu apmērā, ko HFSF piešķīra Piraeus Bank S.A. 2013. gada pavasarī (pasākums C).

         2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

      Briselē, 2014. gada 23. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētāja vietnieks

         Joaquín ALMUNIA

      (1)  Sk. Komisijas 2012. gada 27. jūlija Lēmumu par valsts atbalstu Nr. SA.34826 (2012/C, ex 2012/NN) “Piraeus Bank rekapitalizācija, ko veic Grieķijas Finanšu stabilitātes fonds” (OV C 359, 21.11.2012., 43. lpp.).

      (2)  Komisijas 2008. gada 19. novembra Lēmums par valsts atbalstu N 560/2008 “Atbalsta pasākumi kredītiestādēm Grieķijā” (OV C 125, 5.6.2009., 6. lpp.). Tas tika reģistrēts ar numuru SA.26678 (N 560/2008). Shēmu vēlāk grozīja un tās darbības termiņu pagarināja, kā aprakstīts 4. zemsvītras piezīmē.

      (3)  “Banka” nozīmē Piraeus Bank Group.

      (4)  Grieķija 2009. gada 2. septembrī paziņoja par vairākiem atbalsta pasākumu grozījumiem un šo pasākumu termiņa pagarināšanu līdz 2009. gada 31. decembrim; Komisija šīs izmaiņas apstiprināja 2009. gada 18. septembrī (sk. Komisijas 2009. gada 18. septembra Lēmumu par valsts atbalstu N 504/2009 “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu termiņa pagarināšana un to grozīšana” (OV C 264, 6.11.2009., 5. lpp.)). Komisija 2010. gada 25. janvārī apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa otro pagarināšanu līdz 2010. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2010. gada 25. janvāra Lēmumu par valsts atbalstu N 690/2009 “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu termiņa pagarināšana” (OV C 57, 9.3.2010., 6. lpp.)). Komisija 2010. gada 30. jūnijā apstiprināja vairākus atbalsta pasākumu grozījumus un minēto pasākumu termiņa pagarināšanu līdz 2010. gada 31. decembrim (sk. Komisijas 2010. gada 30. jūnija Lēmumu par valsts atbalstu N 260/2010 “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu termiņa pagarināšana” (OV C 238, 3.9.2010., 3. lpp.)). Komisija 2010. gada 21. decembrī apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa pagarināšanu līdz 2011. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2010. gada 21. decembra Lēmumu par valsts atbalstu SA.31998 (2010/N) “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu termiņa ceturtā pagarināšana” (OV C 53, 19.2.2011., 2. lpp.)). Komisija 2011. gada 4. aprīlī apstiprināja grozījumus (sk. Komisijas 2011. gada 4. aprīļa Lēmumu par valsts atbalstu SA.32767 (2011/N) “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu grozīšana” (OV C 164, 2.6.2011., 8. lpp.)). Komisija 2011. gada 27. jūnijā apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa pagarināšanu līdz 2011. gada 31. decembrim (sk. Komisijas 2011. gada 27. jūnija Lēmumu par valsts atbalstu SA.33153 (2011/N) “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu termiņa piektā pagarināšana” (OV C 274, 17.9.2011., 6. lpp.)). Komisija 2012. gada 6. februārī apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa pagarināšanu līdz 2012. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2012. gada 6. februāra Lēmumu par valsts atbalstu SA.34149 (2011/N) “Kredītiestādēm Grieķijā paredzēto atbalsta pasākumu termiņa sestā pagarināšana” (OV C 101, 4.4.2012., 2. lpp.)). Komisija 2012. gada 6. jūlijā apstiprināja atbalsta pasākumu termiņa pagarināšanu līdz 2012. gada 31. decembrim (sk. Komisijas 2012. gada 6. jūlija Lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.35002 (2012/N) – Grieķija, “Kredītiestādēm Grieķijā paredzētās atbalsta shēmas termiņa pagarināšana” (OV C 77, 15.3.2013., 14. lpp.)). Komisija 2013. gada 22. janvārī apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizņēmumu shēmas termiņa pagarināšanu līdz 2013. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2013. gada 22. janvāra Lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.35999 (2012/N) – Grieķija, “Kredītiestādēm Grieķijā paredzētās garantiju shēmas un obligāciju aizņēmumu shēmas termiņa pagarināšana” (OV C 162, 7.6.2013., 6. lpp.)). Komisija 2013. gada 25. jūlijā apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizņēmumu shēmas termiņa pagarināšanu līdz 2013. gada 31. decembrim (sk. Komisijas 2013. gada 25. jūlija Lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.36956 (2013/N) – Grieķija, “Kredītiestādēm Grieķijā paredzētās garantiju shēmas un obligāciju aizņēmumu shēmas termiņa pagarināšana”, vēl nav publicēts). Komisija 2014. gada 14. janvārī apstiprināja garantiju shēmas un obligāciju aizņēmumu shēmas termiņa pagarināšanu līdz 2014. gada 30. jūnijam (sk. Komisijas 2014. gada 14. janvāra Lēmumu par valsts atbalsta lietu SA.37958 (2013/N) – Grieķija, “Kredītiestādēm Grieķijā paredzētās garantiju shēmas un obligāciju aizņēmumu shēmas termiņa pagarināšana”, vēl nav publicēts).

      (5)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

      (6)  HFSF2012. gada 24. decembra paziņojums presei, pieejams tiešsaistē vietnē http://www.hfsf.gr/files/press_release_20121224_en.pdf.

      (7)  Komisija reģistrēja minētos pasākumus kā lietu SA.36005 (2013/NN).

      (8)  Komisijas 2011. gada 23. maija Lēmums par valsts atbalstu SA.31154 “Grieķijas Lauksaimniecības bankas pārstrukturēšana” (OV C 317, 29.10.2011., 4. lpp.).

      (9)  “Pirkšana un pārņemšana” ir noregulējuma procedūra, kas ietver likvidācijas procesā esošās juridiskās personas augstas kvalitātes aktīvu un saistību identificēšanu un pārdošanu izsolē, lai nodotu tos dzīvotspējīgam uzņēmumam.

      (10)  Komisijas 2013. gada 3. maija Lēmums par valsts atbalstu SA.35460 “Likvidācijas atbalsts ATE bankas noregulējumam” (OV C 261, 10.9.2013., 1. lpp.).

      (11)  Sk. 2.3.3.3. iedaļu.

      (12)  Eurogrupas sanāksme ir sanāksme, kurā tiekas eurozonas valstu finanšu ministri, respektīvi, to dalībvalstu finanšu ministri, kuras ir pieņēmušas euro par savu valsts valūtu.

      (13)  Sk. 2.3.3.3. iedaļu.

      (14)  Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts. Otrā ekonomikas korekciju programma Grieķijai – 2012. gada marts, 17. lpp., pieejama tiešsaistē vietnē
   http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2012/pdf/ocp94_en.pdf.

      (15)  Sk. II sadaļu “Grieķijas valsts parāda pārstrukturēšana”Ziņojumā par Grieķijas banku nozares rekapitalizāciju un pārstrukturēšanu, Grieķijas Banka, 2012. gada decembris, pieejams tiešsaistē vietnē http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Report_on_the_recapitalisation_and_restructuring.pdf.

      (16)  Finanšu ministrijas 2012. gada 9. marta paziņojums presei, pieejams tiešsaistē vietnē http://www.pdma.gr/attachments/article/80/9%20MARCH%202012%20-%20RESULTS.pdf.

      (17)  Sk. 14. zemsvītras piezīmi, 106. lpp.

      (18)  Sk. 15. zemsvītras piezīmi.

      (19)  Sk. 14. zemsvītras piezīmi, 104. lpp.

      (20)  Sk. 15. zemsvītras piezīmi.

      (21)  Eiropas Centrālā banka un valstu centrālās bankas visas kopā veido Eurosistēmu, kas ir eurozonas centrālo banku sistēma.

      (22)  Finanšu ministrijas 2012. gada 3. decembra paziņojums presei, pieejams tiešsaistē vietnē http://www.pdma.gr/attachments/article/248/Press%20Release%20-%20December%2003.pdf.
   Šāda sava parāda atpirkšana par cenu, kas bija ievērojami zemāka par nominālvērtību, ļāva Grieķijai būtiski samazināt tās parādu.

      (23)  Ja šāda atpirkšana nebūtu notikusi, minēto jauno GVO tirgus vērtība būtu varējusi palielināties atkarībā no tādu tirgus rādītāju izmaiņām kā procentu likmes un iespējamība, ka Grieķija nepildīs savas saistības.

      (24)  Ieskaitot paredzamos zaudējumus no jaunu aizdevumu izsniegšanas Grieķijā laikposmā no 2013. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim.

      (25)  KZP par ārvalstu riska ietekmi tika aprēķinātas pēc ārvalstu nodokļu atskaitīšanas un ņemot vērā izmantošanas saistības, kas tobrīd bija iesniegtas Konkurences politikas ģenerāldirektorātam.

      (26)  NBG aizdevumu zaudējumu rezerves uz 2013. gada 30. jūniju formāli no First Business Bank un Probank uzkrājumiem.

      (27)  Eurobank aizdevumu zaudējumu rezerves uz 2013. gada 30. jūniju formāli no uzkrājumiem bankās New Hellenic Postbank un New Proton Bank, kas tika iegādāti 2013. gada augustā.

                  Avots:

               Grieķijas Banka, Grieķijas banku nozares 2013. gada spriedzes tests, 2014. gada marts, 42. lpp.

      (28)  Ziņojums par 2012. gadu, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports.

      (29)  Sk. 2. tabulu.

      (30)  Attiecībā uz 2012. gadu šajā summā nav iekļauts abu pārejas rekapitalizāciju finansējums, ko saņēmusi Banka. Summā par 2013. gadu ir iekļauts viss 2013. gada pavasara rekapitalizācijas finansējums.

      (31)  Ieskaitot ATE un Geniki.

      (32)  Ieskaitot ATE, Geniki, triju Kipras banku filiāles Grieķijā un MBG.

                  Avots:

               2011. un 2012. gada pārskati, 2013. gada finanšu atskaites.

      (33)  Sk. 2. tabulu.

      (34)  Sk. 2.3.1.2. iedaļu “Valsts rekapitalizācijas finansējums, kas piešķirts atbilstoši rekapitalizācijas pasākumam”.

      (35)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/press-release/2014/05/apopliromi-pronomiouxon-metoxon-ellinikou-dimosiou

      (36)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. lpp.

      (37)  Sk. Lēmuma par ATE likvidāciju 27. apsvērumu.

      (38)  Grieķijas Banku asociācija, dati pieejami tiešsaistē vietnē: http://62.1.43.74/4Statistika/UplPDFs/network2012engl.pdf.

      (39)  http://www.geniki.gr/Portals/0/PDFs/140321_annual_results_en_2.pdf

      (40)  Biznesa noslēpums.

      (41)  Ziņojumu sagatavoja PIMCO; tas ir datēts ar 2013. gada 1. februāri, un tā nosaukums ir Independent Due Diligence of the Banking System in Cyprus (“Neatkarīga uzticamības pārbaude attiecībā uz banku sistēmu Kiprā”). Kapitāla aplēses tika veiktas gan atbilstoši makroekonomiskajam pamatscenārijam, gan nelabvēlīgajam scenārijam. Piemērojamais atsauces datums šim nolūkam bija 2012. gada 30. jūnijs, un prognozes periods tika noteikts no 2012. gada 30. jūnija līdz 2015. gada 30. jūnijam.

      (42)  Sk. 101. apsvērumu.

      (43)  Turpat.

      (44)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 51. lpp.

      (45)  Termins “riska svērtie aktīvi” attiecas uz normatīvo kopējo rādītāju, pēc kura novērtē finanšu iestādes riska darījumus, un to izmanto uzraudzītāji, lai kontrolētu finanšu iestāžu kapitāla pietiekamību.

      (46)  Saskaņā ar Grieķijas Bankas 2011. gada 7. novembra vēstuli Guarantees apply on the total amount of Emergency Liquidity Assistance (ELA) (“Garantijas attiecas uz ārkārtas likviditātes palīdzības (ĀLP) kopējo summu”).

      (47)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 133. lpp.

      (48)  Neskaitot rekapitalizācijas daļu, ko parakstīja HFSF, lai izpildītu kapitāla prasības, kas izrietēja no ATE Bank un triju Kipras banku Grieķijas filiāļu iegādes. Plašāku informāciju sk. 101. apsvērumā.

      (49)  Pirmsparakstīšanas līgumā bija noteikts: “Faktiskais risks, kas maksājams Bankai, ietver EFSI obligācijas un visus kuponu maksājumus un uzkrātos procentus par EFSI obligācijām par laikposmu no obligāciju emisijas dienas līdz dienai, kad avanss tiek konvertēts pamatkapitālā un citos konvertējamos finanšu instrumentos, kā paredzēts šajā līgumā.”

      (50)  Sk. 3. tabulu.

      (51)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Apofaseis_BGM_23042013_en.pdf

      (52)  Sk. 112. apsvērumu.

      (53)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Piraeus-Bank-Documents/Press-Releases/2013/Anakoinwsi-apokomis-DS-gia-AMK.pdf

      (54)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/press-office/announcement/2013/06/anakoinosi-kalipsis

      (55)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

      (56)  http://www.hfsf.gr/files/HFSF_activities_Jan_2013_Jun_2013_en.pdf

      (57)  http://www.piraeusbankgroup.com/~/media/Com/Downloads/Investors/PIRAEUS-BANKS-ANNOUNCEMENTS-ON-THE-CHARACTERISTICS-OF-HFSF-WARRANTS.pdf

      (58)  Piemēram, 2014. gada 2. janvārī norunas cena bija EUR 1,7340, 2014. gada 2. jūlijā tā bija EUR 1,7680, 2015. gada 2. janvārī tā būs EUR 1,8105, 2015. gada 2. jūlijā tā būs EUR 1,8530 un tā tālāk.

      (59)  Sk. 2.3.3.4. iedaļu.

      (60)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 117. lpp.

      (61)  Ieskaitot iemaksas Noguldījumu un ieguldījumu garantiju fondā (“TEKE”).

      (62)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 128. lpp.

      (63)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 117. lpp.

      (64)  Pārstrukturēšanas plāna tabulas, kas iesniegtas 2014. gada 25. jūnijā, 133. lpp.

      (65)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 117. lpp.

      (66)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 136. lpp.

      (67)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 128. lpp.

      (68)  2012. gada pārskats attiecībā uz 2012. gada rādītājiem, http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/annual-reports.
   Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 96. lpp., attiecībā uz 2014. gada rādītājiem.

      (69)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 97. lpp.

      (70)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 149. lpp.

      (71)  Sk. “Saistības” pielikuma I nodaļā.

      (72)  Sk. “Saistības” pielikuma I nodaļā.

      (73)  Sk. “Saistības” pielikuma I nodaļā.

      (74)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 44. lpp.

      (75)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 147. lpp.

      (76)  Sk. “Saistības” pielikuma II nodaļā.

      (77)  Sk. “Saistības” pielikuma II nodaļā.

      (78)  Sk pielikuma II nodaļu.

      (79)  Sk pielikuma II nodaļu.

      (80)  Sk pielikuma III nodaļas A iedaļu.

      (81)  Sk pielikuma III nodaļas A iedaļu.

      (82)  Sk pielikuma III nodaļas A iedaļu.

      (83)  Sk pielikuma III nodaļas C iedaļu.

      (84)  “Visbeidzot, attiecībā uz HFSF izdotajām garantijām būtu jāprecizē, ka Grieķijas Republika prasīs Eiropas Komisijas apstiprinājumu, pirms Alpha Bank vai jebkura valsts struktūra (tostarp HFSF) veiks jebkādu garantiju atpirkšanu, lai Eiropas Komisija varētu pārbaudīt, vai paredzētā garantiju atpirkšana nav pretrunā valsts atlīdzības prasībām atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem.”

      (85)  Komisijas paziņojums “Valsts atbalsta noteikumu piemērošana pasākumiem, kas veikti attiecībā uz finanšu iestādēm saistībā ar pašreizējo globālo finanšu krīzi” (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.).

      (86)  Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 64. apsvērums.

      (87)  Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 68. apsvērums.

      (88)  Sk. 35. apsvērumu.

      (89)  Sk. 101. apsvērumu.

      (90)  Komisijas paziņojums par finanšu nozares dzīvotspējas atjaunošanu un tās pārstrukturēšanas pasākumu novērtējumu pašreizējās krīzes apstākļos atbilstīgi valsts atbalsta noteikumiem (OV C 195, 19.8.2009., 9. lpp.).

      (91)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2012. gada 1. janvāra atbalsta pasākumiem finanšu iestāžu labā saistībā ar finanšu krīzi (OV C 356, 6.12.2011., 7. lpp.).

      (92)  Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu no 2013. gada 1. augusta atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar finanšu krīzi (OV C 216, 30.7.2013., 1. lpp.).

      (93)  Sk. 6. zemsvītras piezīmi.

      (94)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 40. lpp.

      (95)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

      (96)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 51. lpp.

      (97)  Sk. Lēmuma par procedūras sākšanu attiecībā uz Piraeus 41. apsvērumu.

      (98)  Jānorāda arī, ka Grieķija piešķīra atbalstu Bankai atbilstoši Grieķijas banku atbalsta shēmai, ko apstiprinājusi Komisija, pamatojoties uz Līguma 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kā arī ar HFSF starpniecību – arī HFSF izveide tika apstiprināta ar Komisijas lēmumu.

      (99)  Sk. 6. zemsvītras piezīmi.

      (100)  Sk. 41. apsvērumu Komisijas lēmumā par lietu NN 51/2008 “Garantiju shēma bankām Dānijā” (OV C 273, 28.10.2008., 2. lpp.).

      (101)  Sk. 96. apsvērumu – uzkrātie procenti tiek uzskatīti par HFSF papildu ieguldījumu, un tāpēc par to summu tika samazināts maksājums, kas HFSF bija jāveic Bankai, lai samaksātu 2013. gada pavasara rekapitalizācijas finansējumu.

      (102)  Sk. arī 7.5.1. iedaļu.

      (103)  Teorētiskās cenas bez parakstīšanās tiesībām (theoretical ex-right price – TERP) noteikšana ir vispārpieņemta tirgus metodika pamatkapitāla palielināšanas radītās atgūstamās vērtības samazinājuma ietekmes apmēra noteikšanai.

      (104)  Sk. 55. apsvērumu.

      (105)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=345&nid=689

      (106)  Sk. 68. apsvērumu.

      (107)  http://www.epant.gr/news_details.php?Lang=en&id=89&nid=497

      (108)  http://www.epant.gr/apofasi_details.php?Lang=gr&id=352&nid=713

      (109)  Sk. 80. apsvērumu.

      (110)  Komisijas 2013. gada 30. augusta Lēmums lietā SA.34724 “Banco Comercial Português (BCP) grupas pārstrukturēšana”, vēl nav publicēts.

      (111)  Sk. 2. tabulu.

      (112)  Sk. Pārstrukturēšanas paziņojuma 28. punktu un 320. apsvērumu Komisijas 2011. gada 5. aprīļa Lēmumā par pasākumiem C 11/09 (ex NN 53b/2008, NN 2/10 un N 19/10), ko veikusi Nīderlandes valsts attiecībā uz ABN AMRO Group NV (izveidota pēc Fortis Bank Nederland un ABN AMRO N apvienošanās) (OV L 333, 15.12.2011., 1. lpp.).

      (113)  http://www.piraeusbankgroup.com/en/investors/financials/presentation-audio-archive

      (114)  Komisija arī norāda, ka daļu no Bankas likviditātes vajadzībām rada netipiskais veids, kādā HFSF piedalījās pirmajā un otrajā pārejas rekapitalizācijā un 2013. gada pavasara rekapitalizācijā. Patiešām – kā atlīdzību par savu dalību HFSF nodeva Bankai EFSI obligācijas, nevis pārskaitīja tai naudu. Bankas turējumā ir liels apjoms vidēja termiņa un ilgtermiņa EFSI obligāciju, kas palielina tās finansējuma vajadzības salīdzinājumā ar situāciju, ja rekapitalizācijas finansējums būtu samaksāts naudā. Šajā likviditātes vajadzību daļā neatspoguļojas neatbilstošs darbības modelis vai bilances struktūra. Tā automātiski izzudīs, tiklīdz beigsies EFSI obligāciju termiņš.

      (115)  Sk. 116. apsvērumu.

      (116)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 132. lpp.

      (117)  Sk. 52. apsvērumu.

      (118)  Sk. 132. apsvērumu.

      (119)  Ierosinātā pašu ieguldījuma pasākuma apjoms jāsalīdzina ar Bankas lielumu pirms ATE Transferred Activities, Geniki, BCP un Cypriot Transferred Activities iegādes 7.1.3.5. iedaļā izskaidroto iemeslu dēļ.

      (120)  Ja ņem vērā tikai faktiski izmaksāto atbalstu, kas ir visizdevīgākais un tāpēc visvairāk konkurenci kropļojošs, atbalsta summa samazinās līdz 19,4 % no Bankas RSA.

      (121)  Pārstrukturēšanas plāns, kas iesniegts 2014. gada 25. jūnijā, 35. lpp.

      (122)  Sk pielikuma II nodaļu.

      (123)  Sk. 129. apsvērumu.

      PIELIKUMS

            PIRAEUS BANK – GRIEĶIJAS REPUBLIKAS SAISTĪBAS

      Grieķijas Republika nodrošina, ka Banka īsteno 2014. gada 25. jūnijā iesniegto pārstrukturēšanas plānu. Pārstrukturēšanas plāna pamatā ir makroekonomiski pieņēmumi, ko Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) izklāstījusi papildinājumā, kā arī normatīvi pieņēmumi.
      Ar šo Grieķijas Republika uzņemas turpmāk izklāstītās saistības (turpmāk “Saistības”), kas ir pārstrukturēšanas plāna sastāvdaļa. Saistības ietver saistības, kas attiecas uz pārstrukturēšanas plāna īstenošanu (turpmāk “Pārstrukturēšanas saistības”), un Saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību.
      Saistības stājas spēkā dienā, kad Komisija pieņem lēmumu par pārstrukturēšanas plāna apstiprināšanu (turpmāk “Lēmums”).
      Pārstrukturēšanas periods beidzas 2018. gada 31. decembrī. Saistības ir piemērojamas visā pārstrukturēšanas periodā, ja vien individuālās Saistības neparedz citādi.
      Šo tekstu interpretē, ņemot vērā Lēmumu Savienības tiesību vispārējā kontekstā un atsaucoties uz Padomes Regulu (EK) Nr. 659/1999 (1).
      I NODAĻA.   DEFINĪCIJAS
      Terminiem, kas lietoti Saistībās, ir šāda nozīme:
      1.   Banka– Piraeus Bank S.A. un visi tās meitasuzņēmumi. Attiecīgi tā ietver visu Piraeus Bank Group ar visiem tās meitasuzņēmumiem un filiālēm – gan banku, gan nebanku iestādēm – Grieķijā un ārpus tās.
      2.   Kapitāla palielināšanas piedāvājums banku nozarē– piedāvājums, kura rezultātā tiek palielināta Bankas normatīvā kapitāla attiecība, ņemot vērā visus attiecīgos elementus, jo īpaši peļņu/zaudējumus, kas iegrāmatoti attiecībā uz darījumu, un no pārdošanas izrietošo RSA samazinājumu (kas vajadzības gadījumā koriģēts, lai ņemtu vērā RSA palielinājumu, kas izriet no atlikušajām finansējuma saiknēm).
      3.   Kapitāla palielināšanas piedāvājums apdrošināšanas nozarē– piedāvājums, kura rezultātā tiek palielināta Bankas normatīvā kapitāla attiecība. Jebkuru piedāvājumu, kura summa pārsniedz apdrošināšanas darbības bilances vērtību Bankas kontā, automātiski uzskata par kapitāla palielināšanas piedāvājumu.
      4.   Noslēgums– diena, kad īpašumtiesības uz atsavināmo uzņēmumu nodod Pircējam.
      5.   Atsavināmais uzņēmums– visi uzņēmumi un aktīvi, ko Banka apņemas pārdot, nodot vai likvidēt.
      6.   Spēkā stāšanās datums– šā lēmuma pieņemšanas datums.
      7.   Pārstrukturēšanas perioda beigas–
      8.   Ārvalstu aktīvi vai aktīvi ārpus Grieķijas– aktīvi, kas saistīti ar klientu darbībām ārpus Grieķijas, neatkarīgi no tā, kurā valstī tie reģistrēti. Piemēram, šī definīcija neattiecas uz aktīviem, kas reģistrēti Luksemburgā, bet ir saistīti ar klientu darbībām Grieķijā. Turpretī aktīvus, kas reģistrēti Luksemburgā vai Grieķijā, bet ir saistīti ar klientu darbībām citās Dienvidaustrumeiropas valstīs, uzskata par ārvalstu aktīviem, un uz tiem attiecas šī definīcija.
      9.   Ārvalstu uzņēmumi– Bankas meitasuzņēmumi un filiāles – banku un nebanku iestādes – ārvalstīs.
      10.   Ārvalstu meitasuzņēmumi– visi Bankas meitasuzņēmumi – banku un nebanku iestādes – ārpus Grieķijas.
      11.   Banku darbības Grieķijā– Bankas banku darbības Grieķijā neatkarīgi no tā, kur ir reģistrēti aktīvi.
      12.   Nebanku darbības Grieķijā– Bankas nebanku darbības Grieķijā neatkarīgi no tā, kur ir reģistrēti aktīvi.
      13.   Grieķijas meitasuzņēmumi– visi Bankas meitasuzņēmumi – banku un nebanku iestādes – Grieķijā.
      14.   Pārraudzības pilnvarnieks– viena vai vairākas no Bankas neatkarīgas fiziskas vai juridiskas personas, ko apstiprinājusi Komisija un iecēlusi Banka; pārraudzības pilnvarnieka pienākums ir pārraudzīt, kā Banka izpilda Saistības.
      15.   Pircējs– viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas, kas iegādājas visu atsavināmo uzņēmumu vai tā daļu.
      16.   Pārdošana– 100 % Bankas turējumā esošo akciju pārdošana, ja vien individuālās Saistības neparedz citādi.
      Saistībās lietotie termini vienskaitlī ietver daudzskaitli (un otrādi), ja vien Saistībās nav paredzēts citādi.
      II NODAĻA.   PĀRSTRUKTURĒŠANAS SAISTĪBAS

                  1.

                     Filiāļu skaits Grieķijā. Filiāļu skaits Grieķijā 2017. gada 31. decembrī ir ne vairāk kā […]. Geniki atsavināšanas gadījumā šo skaitu koriģē līdz […].

                  2.

                     Darbinieku skaits Grieķijā. Pilnslodzes ekvivalentu (Full Time Equivalents – FTE) skaits Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gada 31. decembrī ir ne vairāk kā […]. Geniki atsavināšanas gadījumā šo skaitu koriģē līdz […].

                  3.

                     Kopējās izmaksas Grieķijā. Kopējās izmaksas (2) Grieķijā (banku un nebanku darbībās Grieķijā) 2017. gadā ir ne vairāk kā EUR 1 200 miljoni. Geniki atsavināšanas gadījumā šo summu koriģē līdz EUR […] miljoniem.

                  4.

                     Noguldījumu izmaksas Grieķijā. Lai atjaunotu savu rentabilitāti Grieķijas tirgū līdz līmenim, kāds tas bija pirms uzkrājumiem, Banka samazina finansējuma izmaksas, samazinot Grieķijā pieņemto noguldījumu izmaksas (ieskaitot krājnoguldījumus, pieprasījuma noguldījumus un termiņnoguldījumus, un citus līdzīgus produktus, kurus piedāvā klientiem un kuru izmaksas sedz Banka) […].

                  5.

                     Neto aizdevumu attiecība pret noguldījumiem Grieķijā. Attiecībā uz banku darbībām Grieķijā neto aizdevumu attiecība pret kopējiem noguldījumiem 2017. gada 31. decembrī ir ne vairāk kā […]. […]

                  6.

                     Banku darbībām Grieķijā piešķirto bruto aizdevumu pieauguma temps. Bruto aizdevumu pieauguma temps nav ātrāks par tirgus izaugsmi, par ko ziņo Grieķijas Banka, izņemot, ja tirgus izaugsme ir lēnāka, nekā paredzēts Komisijas prognozēs (sk. papildinājumu), kas ir pārstrukturēšanas plāna pamatā. Tādā gadījumā aizdevumu pieauguma maksimālo ierobežojumu var koriģēt, ņemot vērā makroekonomikas apstākļus un konkurenci Grieķijas banku nozarē. Šo Saistību izpildi uzrauga katru gadu.

                  7.

                     Atbalsts ārvalstu meitasuzņēmumiem. Sākot no spēkā stāšanās dienas līdz 2018. gada 30. jūnijam, Banka katram ārvalstu meitasuzņēmumam nodrošina papildu pašu kapitālu vai subordinēto kapitālu tikai līdz summai, kas nav lielāka par mazāko no šādām summām: i) […] % no attiecīgā meitasuzņēmuma RSA, kas aprēķināti 2012. gada 31. decembrī, vai ii) EUR […] miljoni visiem ārvalstu meitasuzņēmumiem kopā (kumulatīvi no 2013. gada 30. jūnija līdz 2018. gada 30. jūnijam). Ja Banka plāno iepludināt ārvalstu meitasuzņēmumā pašu kapitālu vai subordinēto parādu par summu, kas lielāka nekā noteiktā robežvērtība, tai jāprasa, lai Grieķijas iestādes lūdz Komisiju pieņemt lēmumu par pārstrukturēšanas plāna grozīšanu […].

                  8.

                     Ārpus Grieķijas reģistrēto aktīvu īpatsvara samazināšana līdz 2018. gada 30. jūnijam. Grieķijas iestādes uzņemas saistības nodrošināt, ka Banka izpildīs vismaz vienu no šādiem diviem nosacījumiem līdz 2018. gada 30. jūnijam:

                              a)

                              ārvalstu aktīvu portfeļa kopējā vērtība tiek samazināta līdz maksimālajai summai EUR […] miljardi. Ja Banka iesaistās […], šo maksimālo summu EUR […] miljardi palielina līdz EUR […] miljardiem;

                              b)

                              Banka būs atsavinājusi […].

                              8.1.

                              […]

                              8.2.

                              […]

                  9.

                  […] pārdošana. […]

                  10.

                     Vērtspapīru pārdošana. Biržas sarakstos iekļauto vērtspapīru portfeli, kas definēts turpmāk, samazina par […], savukārt biržas sarakstos neiekļauto vērtspapīru portfeli samazina par […]; šie portfeļi ietver visus ieguldījumus pašu kapitālā, kas lielāki par EUR […] miljoniem, kā arī visus ieguldījumus subordinētajās obligācijās un hibrīda obligācijās. Šīs saistības neattiecas uz līdzdalību ārvalstu meitasuzņēmumos vai uz ieguldījumiem šādās struktūrās:
                  […].

                  11.

                  Attiecībā uz katru pārdošanas darījumu, ko veic, lai izpildītu šajā dokumentā noteiktās pārdošanas vai atsavināšanas saistības, Grieķijas Republika apņemas nodrošināt, ka:

                              a)

                              pircējs ir neatkarīgs no Bankas un nav saistīts ar to;

                              b)

                              atsavināmā uzņēmuma iegādes nolūkā pircēju ne tieši, ne netieši nefinansē Banka (3);

                              c)

                              Banka piecu gadu laikā pēc pārdošanas noslēguma bez iepriekšēja Komisijas apstiprinājuma neiegūst ne tiešu, ne netiešu ietekmi pār visu atsavināmo uzņēmumu vai tā daļu.

                  12.

                     Ieguldījumu politika. Līdz 2017. gada 30. jūnijam Banka neiegādājas spekulatīvās kategorijas vērtspapīrus.
                  Šīs Saistības neattiecas uz šādiem vērtspapīriem (“izņēmuma vērtspapīri”): […]

                  13.

                     Algu maksimālais ierobežojums. Līdz […] Banka maksā darbiniekiem vai vadītājiem atalgojumu (algas, iemaksas pensiju fondos, prēmijas), kas kopā par visu gadu nepārsniedz […]. HFSF īstenotas kapitāla iepludināšanas gadījumā atalgojuma maksimālo ierobežojumu pārskata atbilstoši 2013. gada 1. augusta Eiropas Banku darbības paziņojumam.

            III NODAĻA.   SAISTĪBAS ATTIECĪBĀ UZ KORPORATĪVO PĀRVALDĪBU UN KOMERCDARBĪBU – TERMIŅA PAGARINĀŠANA UN GROZĪJUMI

                  1.

                  Banka līdz 2018. gada 30. jūnijam turpina īstenot Saistības attiecībā uz korporatīvo pārvaldību un komercdarbību, ko Grieķijas Republika iesniedza 2012. gada 20. novembrī, ievērojot arī turpmākos grozījumus, kas paredzēti Saistību III nodaļā.

                  2.

                  Ja individuālas Saistības nav piemērojamas Bankas līmenī, Banka neizmanto meitasuzņēmumus vai darbības, uz kurām neattiecas konkrētās individuālās Saistības, lai apietu Saistības.

         A iedaļa.   Efektīvas un pienācīgas iekšējās organizācijas izveide

                  3.

                  Banka – neskaitot tās ārvalstu meitasuzņēmumus – vienmēr ievēro visus noteikumus, kas paredzēti Likumā Nr. 3016/2002 par korporatīvo pārvaldību un Likumā Nr. 2190/1920 par Sociétés Anonymes, un jo īpaši noteikumus saistībā ar juridisku personu, piemēram, akcionāru sapulces un direktoru padomes, funkcijām, lai nodrošinātu pienākumu skaidru sadalījumu un pārredzamību. Akcionāru sapulces pilnvaras ir ierobežotas līdz pilnsapulces uzdevumiem atbilstoši uzņēmējdarbības tiesībām, jo īpaši attiecībā uz tiesībām, kas saistītas ar informāciju. Tiek atceltas plašākas pilnvaras, kas ļautu nevēlami ietekmēt uzņēmuma vadību. Atbildību par ikdienas darbību pārvaldību skaidri uzņemas Bankas izpilddirektori.

                  4.

                  Banka – neskaitot tās ārvalstu meitasuzņēmumus – vienmēr ievēro Grieķijas Finanšu stabilitātes fonda (HFSF) Attiecību regulējumu.

                  5.

                  Banka ievēro spēkā esošās Gubernatoru likuma Nr. 2577/9.3.2006. redakcijas noteikumus, lai gan individuāli, gan grupas līmenī saglabātu efektīvu organizatorisko struktūru un pienācīgu iekšējās kontroles sistēmu, tostarp trīs galvenos pīlārus, proti, iekšējās revīzijas, riska pārvaldības un atbilstības funkcijas, kā arī paraugpraksi starptautiskās korporatīvās pārvaldības jomā.

                  6.

                  Banka izveido efektīvu organizatorisko struktūru, lai nodrošinātu, ka Iekšējās revīzijas un Riska pārvaldības nodaļas ir pilnīgi neatkarīgas no komerctīkliem un tieši atskaitās Direktoru padomei. Revīzijas komiteja un Riska komiteja, kas izveidotas Direktoru padomē, izvērtē visus minēto nodaļu aktualizētos jautājumus. Attiecīgā Iekšējās revīzijas hartā un Riska pārvaldības hartā definē minēto nodaļu pienākumus, atbildības jomas un resursus. Minētās hartas atbilst starptautiskiem standartiem un nodrošina minēto nodaļu pilnīgu neatkarību. Atsevišķā Kredītpolitikas dokumentā ir izklāstītas pamatnostādnes un norādījumi par aizdevumu piešķiršanu, tostarp aizdevumu likmju noteikšanu un aizdevumu pārstrukturēšanu.

                  7.

                  Banka paziņo kompetentajām iestādēm to akcionāru sarakstu, kuru turējumā ir vismaz 1 % parasto akciju.

         B iedaļa.   Komercdarbības prakse un riska uzraudzība

         Vispārējie principi

                  8.

                  Kredītpolitikas dokumentā paredz, ka pret visiem klientiem izturas godīgi, īstenojot nediskriminējošas procedūras izņemot tās, kas attiecas uz kredītrisku un maksātspēju. Kredītpolitikas dokumentā nosaka robežvērtības, kuras pārsniedzot aizdevumu piešķiršana jāapstiprina augstākiem vadības līmeņiem. Līdzīgas robežvērtības nosaka attiecībā uz aizdevumu pārstrukturēšanu, prasījumu apstrādi un tiesvedību. Kredītpolitikas dokumentā nosaka, ka lēmumu pieņemšanas process valsts līmenī ir centralizēts atsevišķos centros, un paredz skaidrus aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu tajā izklāstīto norādījumu konsekventu īstenošanu visās banku darbībās Grieķijā.

                  9.

                  Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka pilnībā iekļauj Kredītpolitikas dokumenta noteikumus banku aizdevumu izsniegšanas un aizdevumu refinansēšanas darbplūsmā un izmaksas sistēmās.

         Īpaši noteikumi

                  10.

                  Īpašie noteikumi, kas uzskaitīti Saistību III nodaļas 8.–18. punktā, attiecas uz banku darbībām Grieķijā, izņemot, ja ir skaidri paredzēts citādi.

                  11.

                  Kredītpolitikas dokumentā nosaka, ka aizdevumu un hipotēku likmju noteikšanā jāievēro stingras pamatnostādnes. Šādās pamatnostādnēs paredz pienākumu stingri ievērot kredītpolitikas procentu likmju “koridoru” (diapazonu) standarta tabulas atkarībā no aizdevuma termiņa, klienta kredītriska novērtējuma, paredzamās ieķīlātā nodrošinājuma atgūstamības (ieskaitot termiņu līdz iespējamai likvidācijai), vispārējām attiecībām ar Banku (piem., noguldījumu līmenis un stabilitāte, nodevu struktūra un citas šķērspārdošanas darbības) un Bankas finansējuma izmaksām. Izveido īpašas aizdevumu aktīvu kategorijas (piem., komercaizdevumi, hipotekārie aizdevumi, nodrošināti/nenodrošināti aizdevumi u. c.) un to likmju noteikšanas sistēmu atspoguļo atbilstošā Kredītpolitikas dokumenta tabulā, ko regulāri atjaunina Kredītu komiteja. Visi izņēmumi pienācīgi jāapstiprina Kredītu komitejai vai zemākā pilnvaru līmenī, ja tas ir atļauts Kredītpolitikas dokumentā. Specifiskiem darījumiem, piemēram, sindicētiem aizdevumiem vai projektu finansēšanai, jāatbilst tiem pašiem principiem, pienācīgi ņemot vērā to, ka tos nevar iekļaut standartizētās kredītpolitikas tabulās. Par minētās likmju noteikšanas politikas pārkāpumiem ziņo pārraudzības pilnvarniekam.

                  12.

                  Riska pārvaldības nodaļa atbild par kredītriska novērtējumu un nodrošinājuma vērtības noteikšanu. Novērtējot aizdevumu kvalitāti, Riska pārvaldības nodaļa rīkojas neatkarīgi, sniedzot rakstisku atzinumu, lai nodrošinātu, ka novērtējumā izmantotie kritēriji tiek piemēroti konsekventi laika gaitā un starp visiem klientiem, arī attiecībā uz Bankas kredītpolitiku.

                  13.

                  Attiecībā uz aizdevumiem, ko piešķir privātpersonām un juridiskām personām, saistībā ar visām banku darbībām Grieķijā, pamatojoties uz starptautisko paraugpraksi, Banka piemēro stingrus individuālus un kopējus ierobežojumus, kas piemērojami maksimālajai aizdevumu summai, kuru var piešķirt vienam atsevišķam kredītriskam (ja tas ir atļauts atbilstoši Grieķijas un ES tiesību aktiem). Nosakot šādus ierobežojumus, ņem vērā aizdevuma termiņu un jebkura iesniegtā nodrošinājuma kvalitāti, un tos nosaka attiecībā pret pamatkritērijiem, tostarp attiecībā pret kapitālu.

                  14.

                  Aizdevumu piešķiršana (4), lai aizņēmēji varētu iegādāties Bankas un citu banku (5) akcijas vai hibrīda instrumentus, ir aizliegta neatkarīgi no tā, kas ir šādi aizņēmēji (6). Šo noteikumu piemēro un uzrauga Bankas līmenī.

                  15.

                  Par visiem aizdevumu pieprasījumiem, kurus iesniedz nesaistīti aizņēmēji un kuru summa ir lielāka nekā [[…] % no Bankas RSA], vai par jebkuru aizdevumu, kura risks attiecībā uz vienu atsevišķu grupu (definē kā saistītu aizņēmēju grupu, kam ir viens kredītrisks) ir lielāks nekā [[…] % no Bankas RSA], ziņo pārraudzības pilnvarniekam, kurš, ja nosacījumi nav noteikti godīgas konkurences apstākļos vai ja viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz […] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz […] darbdienām, ja vien pārraudzības pilnvarniekam ir iesniegta pietiekama informācija. Šāds laikposms ir pietiekams, lai pārraudzības pilnvarnieks varētu informēt par attiecīgo gadījumu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņem galīgu lēmumu.

                  16.

                  Kredītpolitikas dokumentā ir sniegti skaidri norādījumi par aizdevumu pārstrukturēšanu. Tajā ir skaidri definēts, kuri aizdevumi ir atbilstīgi un kādos apstākļos, kā arī norādīti nosacījumi, ko var ierosināt atbilstīgiem klientiem. Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka nodrošina, ka katras pārstrukturēšanas mērķis ir atvieglot Bankas aizdevumu atgūšanu turpmāk, tādējādi aizsargājot Bankas intereses. Pārstrukturēšanas politika nekādā gadījumā neapdraud Bankas turpmāko rentabilitāti. Šajā nolūkā Bankas Riska pārvaldības nodaļa atbild par pienācīgu pārstrukturēšanas efektivitātes ziņošanas mehānismu izstrādi un izmantošanu, padziļinātas analīzes veikšanu attiecībā uz iekšējo un/vai ārējo paraugpraksi, savu konstatējumu paziņošanu Kredītu komitejai un Padomes Riska komitejai vismaz reizi ceturksnī, praktiski īstenojamu ierosinājumu izteikšanu iesaistīto procesu un politiku uzlabošanai, kā arī par to īstenošanas uzraudzību un ziņošanu Kredītu komitejai un Padomes Riska komitejai.

                  17.

                  Attiecībā uz visām banku darbībām Grieķijā Banka īsteno prasību un tiesvedības politiku, kuras mērķis ir maksimāli palielināt atgūtās summas un novērst jebkādu diskrimināciju vai preferenciālu režīmu tiesvedības pārvaldībā. Banka nodrošina, ka tiek veiktas visas nepieciešamās darbības, lai maksimāli palielinātu tās atgūtās summas un aizsargātu tās finanšu stāvokli ilgtermiņā. Par ikvienu pārkāpumu minētās politikas īstenošanā ziņo pārraudzības pilnvarniekam.

                  18.

                  Banka uzrauga kredītrisku, izmantojot pienācīgu izstrādātu brīdinājumu un ziņojumu kopumu, kas ļauj Riska pārvaldības nodaļai i) agrīni identificēt pazīmes, kas liecina par aizdevumu vērtības samazināšanos un saistību neizpildes gadījumiem; ii) novērtēt aizdevumu portfeļa atgūstamību (tostarp – bet ne tikai – alternatīvus atmaksas avotus, piemēram, kopparādniekus un galvotājus, kā arī nodrošinājumu, kas ieķīlāts vai kas ir pieejams, bet nav ieķīlāts); iii) novērtēt Bankas vispārējo darījumu risku attiecībā uz individuālu klientu vai portfeli; un iv) vajadzības gadījumā ierosināt Direktoru padomei korektīvas darbības un uzlabojumus. Pārraudzības pilnvarniekam nodrošina piekļuvi minētajai informācijai.

         Noteikumi, kas attiecas uz saistītiem aizņēmējiem

                  19.

                  Visi noteikumi, kas attiecas uz saistītiem aizņēmējiem, ir piemērojami Bankas līmenī.

                  20.

                  Kredītpolitikas dokumentā atsevišķu iedaļu atvēl noteikumiem, kas reglamentē attiecības ar saistītiem aizņēmējiem. Saistīti aizņēmēji ir darbinieki, akcionāri, direktori, vadītāji, kā arī viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas un jebkura juridiska persona, ko tieši vai netieši kontrolē galvenie darbinieki (t. i., darbinieki, kuri iesaistīti kredītpolitikas lēmumu pieņemšana procesā), akcionāri, direktori, vadītāji vai viņu laulātie, bērni, brāļi un māsas. Plašākā nozīmē – arī jebkuru publisku iestādi vai valsts kontrolētu organizāciju, jebkuru publisku uzņēmumu vai valsts aģentūru uzskata par saistītu aizņēmēju. Arī politiskas partijas uzskata par saistītiem aizņēmējiem Kredītpolitikas kontekstā. Īpašu uzmanību pievērš lēmumiem par tādu aizdevumu pārstrukturēšanu un norakstīšanu, kas piešķirti pašreizējiem vai bijušajiem darbiniekiem, direktoriem, akcionāriem, vadītājiem un viņu radiniekiem, kā arī politikām, ko ievēro attiecībā uz nodrošinājumu piemērotību, novērtēšanu, apgrūtinājumu reģistrēšanu, kā arī uz nodrošinājumu piespiedu atsavināšanu. Saistītu aizņēmēju definīcija ir precizēta atsevišķā dokumentā.

                  21.

                  Riska pārvaldības nodaļa atbild par visu to saistītu aizņēmēju grupu noteikšanu, kas veido vienu kredītrisku, lai pienācīgi uzraudzītu kredītriska koncentrāciju.

                  22.

                  Attiecībā uz aizdevumiem, ko piešķir privātpersonām un juridiskām personām, Banka, pamatojoties uz starptautisko paraugpraksi, piemēro stingrus individuālus un kopējus ierobežojumus, kas piemērojami maksimālajai aizdevumu summai, kuru var piešķirt vienam atsevišķam kredītriskam, kas attiecas uz saistītiem aizņēmējiem (ja tas ir atļauts atbilstoši Grieķijas un ES tiesību aktiem).

                  23.

                  Banka atsevišķi uzrauga savus riska darījumus ar saistītiem aizņēmējiem, tostarp publiskā sektora struktūrām un politiskām partijām. Jaunu aizdevumu piešķiršanas apjoms (7) saistītiem aizņēmējiem (procentos gadā no G-1 fonda (8)) nav lielāks par jaunu aizdevumu piešķiršanas apjomu kopējā aizdevumu portfelī Grieķijā (procentos gadā no G-1 fonda). Šīs Saistības izpilda attiecībā uz katru saistīto aizņēmēju veidu atsevišķi (darbinieki, akcionāri, vadītāji, publiskas struktūras, politiskas partijas). Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Grieķijas ekonomikā, saistīto aizņēmēju kredītnovērtējums, kā arī tiem piedāvātie aizdevumu likmju nosacījumi un iespējamā pārstrukturēšana nav izdevīgāki salīdzinājumā ar nosacījumiem, ko piedāvā līdzīgiem, bet nesaistītiem aizņēmējiem. Minētais pienākums neattiecas uz esošām vispārējām shēmām, kas ir izdevīgas darbiniekiem un piedāvā viņiem subsidētus aizdevumus. Banka katru mēnesi ziņo par šādu riska darījumu attīstību, jauno aizdevumu piešķiršanas apjomu un nesen saņemtajiem pieprasījumiem par summu, kas lielāka nekā [[…] % no Bankas RSA], kuri izskatāmi Kredītu komitejā.

                  24.

                  Kredīta kritēriji, ko piemēro darbiniekiem/vadītājiem/akcionāriem, nav mazāk stingri kā tie, kurus piemēro citiem, nesaistītiem aizņēmējiem. Ja kopējā kredītriska darījumu vērtība attiecībā uz vienu atsevišķu darbinieku/vadītāju/akcionāru pārsniedz summu, kas vienāda ar [[…]] no fiksētas algas attiecībā uz nodrošinātiem aizdevumiem, un summu, kas vienāda ar [[…]] no fiksētas algas attiecībā uz nenodrošinātiem aizdevumiem, par konkrēto riska darījumu nekavējoties ziņo pārraudzības pilnvarniekam, kurš var iejaukties un atlikt aizdevuma piešķiršanu atbilstoši Saistību III nodaļas 25. punktā izklāstītajai procedūrai.

                  25.

                  Par visiem aizdevumu pieprasījumiem, kurus iesniedz saistīti aizņēmēji un kuru summa ir lielāka nekā [[…] % no Bankas RSA], vai par jebkuru aizdevumu, kura risks attiecībā uz vienu atsevišķu grupu (definē kā saistītu aizņēmēju grupu, kas veido vienu kredītrisku) ir lielāks nekā [[…] % no Bankas RSA], ziņo pārraudzības pilnvarniekam, kurš, ja nosacījumi nav noteikti godīgas konkurences apstākļos vai ja viņam nav iesniegta pietiekama informācija, var atlikt kredītlīnijas vai aizdevuma piešķiršanu uz […] darbdienām. Ārkārtas gadījumos minēto laikposmu var saīsināt līdz […] darbdienām, ja vien pārraudzības pilnvarniekam ir iesniegta pietiekama informācija. Šāds laikposms ir pietiekams, lai pārraudzības pilnvarnieks varētu informēt par attiecīgo gadījumu Komisiju un HFSF, pirms Banka pieņem galīgu lēmumu.

                  26.

                  Aizdevumu pārstrukturēšana, kas attiecas uz saistītiem aizņēmējiem, atbilst tādām pašām prasībām, kādas piemēro attiecībā uz nesaistītiem aizņēmējiem. Turklāt ir jānovērtē un vajadzības gadījumā jāuzlabo ieviestie regulējumi un politikas rīcībai ar aktīviem, kuru vērtība ir samazinājusies. Tomēr ir sagaidāms, ka par pārstrukturētiem aizdevumiem, kas piešķirti saistītiem aizņēmējiem, tiek ziņots atsevišķi, vismaz par katru aizdevumu aktīvu kategoriju un saistīto aizņēmēju veidu.

         C iedaļa.   Citi ierobežojumi

                  27.

                     Dividenžu, kuponu, pārdošanas ar atpirkšanu, uzaicināšanas un atpirkšanas aizliegums. Ja vien Komisija citādi piekrīt izņēmumam, Grieķijas Republika uzņemas saistības nodrošināt, ka:

                              a)

                              Banka neizmaksās kuponus par hibrīda kapitāla instrumentiem (vai jebkādiem citiem instrumentiem, par kuriem kuponu izmaksu var veikt pēc izvēles), vai dividendes par pašu kapitāla instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem, izņemot, ja ir juridisks pienākums to darīt. Banka neizmanto rezerves, lai radītu sev šādu situāciju. Ja ir šaubas, vai šo Saistību kontekstā pastāv juridisks pienākums, Banka iesniedz ierosināto kuponu vai dividenžu maksājumu Komisijai apstiprināšanai;

                              b)

                              Banka neatpirks nevienu no savām akcijām un neizmantos pirkšanas iespēju attiecībā uz šādiem pašu kapitāla instrumentiem un subordinētā parāda instrumentiem;

                              c)

                              Banka neatpirks hibrīda kapitāla instrumentus.

                  28.

                     Iegādes aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības nodrošināt, ka Banka neiegādāsies daļas nevienā uzņēmumā neatkarīgi no tā, vai tie ir aktīvi vai akciju nodošana. Minētais iegādes aizliegums attiecas gan uz uzņēmumiem, kuru juridiskā forma ir uzņēmums, gan uz jebkuru aktīvu paketi, kas veido uzņēmumu (9).

                              i)

                                 Izņēmums, kas iepriekš jāapstiprina Komisijai. Neatkarīgi no minētā aizlieguma Banka, saņēmusi Komisijas apstiprinājumu un – attiecīgā gadījumā – pēc HFSF priekšlikuma, var iegādāties uzņēmumus, ja izņēmuma apstākļos tas ir nepieciešams, lai atjaunotu finanšu stabilitāti vai nodrošinātu efektīvu konkurenci.

                              ii)

                                 Izņēmums, kas iepriekš nav jāapstiprina Komisijai. Banka var iegādāties daļas uzņēmumos, ievērojot šādus nosacījumus:

                                          a)

                                          Bankas samaksātā cena par jebkuru iegādi ir mazāka nekā [[…] %] no tās bilances vērtības (10) Saistību spēkā stāšanās dienā (11); un

                                          b)

                                          kopējā pirkuma cena, ko Banka samaksā par visām šādām iegādēm, sākot no Saistību spēkā stāšanās dienas līdz pārstrukturēšanas perioda beigām, ir mazāka nekā [[…] %] no Bankas bilances vērtības Saistību spēkā stāšanās dienā.

                              iii)

                                 Darbības, uz kurām neattiecas iegādes aizliegums. Iegādes aizliegums neattiecas uz iegādi, kas notiek parastajā Bankas darbības gaitā, pārvaldot esošos prasījumus pret grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, tostarp uz esoša parāda konvertēšanu pašu kapitāla instrumentos.

                  29.

                     Reklāmas aizliegums. Grieķijas Republika uzņemas saistības nodrošināt, ka Banka atturēsies izmantot reklāmas, kurās ir atsauce uz valsts atbalstu, un īstenot jebkādas agresīvas komerciālas stratēģijas, kas nevarētu būt iespējamas bez Grieķijas Republikas valsts atbalsta.

            IV NODAĻA.   PĀRRAUDZĪBAS PILNVARNIEKS

                  1.

                  Grieķijas Republika uzņemas saistības nodrošināt, ka Banka grozīs un paplašinās pilnvaras pārraudzības pilnvarniekam, kuru apstiprinājusi Komisija un iecēlusi Banka 2013. gada 16. janvārī, līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Banka arī paplašina pilnvaru jomu, lai tajā iekļautu i) pārstrukturēšanas plāna un ii) visu šajā dokumentā izklāstīto Saistību pārraudzību.

                  2.

                  Četras nedēļas pēc Saistību spēkā stāšanās dienas Grieķijas Republika iesniedz Komisijai visus grozīto pilnvaru noteikumus, kuros iekļauti visi nosacījumi, kas nepieciešami, lai pārraudzības pilnvarnieks varētu izpildīt savus pienākumus saskaņā ar minētajām Saistībām.

                  3.

                  Papildu noteikumi par pārraudzības pilnvarnieku ir izklāstīti atsevišķā dokumentā.

               Ģenerālsekretāre

            Christina PAPAKONSTANTINOU

         (1)  Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.).

         (2)  Ieskaitot TEKE ieguldījumu.

         (3)  Tas neattiecas uz nekustamā īpašuma pārdošanu – tādā gadījumā Banka var nodrošināt pircējam finansējumu, ja šāda jauna aizdevuma piešķiršana atbilst piesardzīgai aizdevumu piešķiršanas praksei. Lai pārbaudītu, kā tiek izpildītas saistības attiecībā uz ārpus Grieķijas reģistrēto aktīvu īpatsvara samazināšanu, ņem vērā visus jaunos aizdevumu piešķiršanas darījumus, uz kuriem attiecas ārpus Grieķijas reģistrēto aktīvu definīcija.

         (4)  Minēto Saistību nolūkā jēdzienu “aizdevumi” interpretē largo sensu kā jebkāda veida finansējumu, piemēram, kredītiespēju, garantiju u. tml.

         (5)  Precizējums – “citas bankas” attiecas uz jebkuru banku vai finanšu iestādi pasaulē.

         (6)  Precizējums – konkrētās Saistības attiecas uz visiem aizņēmējiem, tostarp Bankas klientiem, kas ir fiziskas personas.

         (7)  Precizējums – “jaunu aizdevumu piešķiršana” ietver arī aizdevumu atmaksas termiņu pagarināšanu un esošo aizdevumu pārstrukturēšanu.

         (8)  Precizējums – “procentos gadā no G-1 fonda” ir jaunu aizdevumu piešķiršana kā procenti no fonda iepriekšējā gada beigās. “RSA summa” attiecas uz RSA summu gada beigās.

         (9)  Precizējums – šīs Saistības neattiecas uz Bankas darījumiem ar privāto kapitālu / riska kapitālu. Šajā sakarā Banka iesniedz Komisijai oficiālu pieprasījumu, kurā ietverts attiecīgās struktūras darījumdarbības plāns.

         (10)  Precizējums – šo Saistību nolūkā bilances vērtība ir vienāda ar Bankas aktīvu kopējo vērtību.

         (11)  Precizējums – ja tiek saņemts Komisijas apstiprinājums iegādes aizlieguma atcelšanai saskaņā ar Saistību III nodaļas 28. punkta i) apakšpunktu, Bankas bilances vērtību, kāda tā ir Saistību spēkā stāšanās dienā, aprēķina, ieskaitot arī iegādāto struktūru aktīvus vai iegādātos aktīvus iegādes dienā.

         Papildinājums

            Makroekonomikas prognozes par vietējām darbībām Grieķijā

                     Gada izaugsme procentos
                     (ja vien nav norādīts citādi)

                     2012. g.

                     2013. g.

                     2014. g.

                     2015. g.

                     2016. g.

                     2017. g.

                     Kopējais izaugsmes temps 2013.–2017. gadā

                     Reālais IKP

                     –6,4

                     –4,2

                     0,6

                     2,9

                     3,7

                     3,5

                     6,4

                     Nominālais aizdevumu pieaugums Grieķijā

                     –6,4

                     –4,2

                     0,6

                     2,9

                     3,7

                     3,5

                     6,4

                     IKP deflators

                     –0,8

                     –1,1

                     –0,4

                     0,4

                     1,1

                     1,3

                     1,3

                     Īpašumu cenas

                     –11,7

                     –10

                     –5

                     0

                     2

                     3,5

                     Mājsaimniecību rīcībā esošie nominālie ienākumi

                     –8,8

                     –9,5

                     –0,3

                     –0,4

                     2,6

                     3,6

                     –4,5

                     Privātā sektora noguldījumi

                     –7

                     1,3

                     1

                     3,4

                     5

                     5

                     16,6

                     Bezdarbs (%)

                     24,2

                     27

                     26

                     24

                     21

                     18,6

                     ECB refinansēšanas likme (%)

                     0,75

                     0,5

                     0,5

                     1

                     1,5

                     1,75

                     INA veidošanās maksimums

                     2014. gada otrā puse

                        Euribor 3 mēneši (vidēji, %)

                     0,24

                     0,43

                     0,75

                     1,25

                     1,80

                     Piekļuve kapitāla tirgiem – repo darījumi

                     JĀ – nav maksimālā ierobežojuma

                     Piekļuve kapitāla tirgum – segti/augstākā līmeņa, nenodrošināti

                     JĀ – līdz EUR 500 miljoniem katrs

                     JĀ – līdz EUR 1 miljardam katrs

                     JĀ – nav maksimālā ierobežojuma