title: Padomes Lēmums (1992. gada 16. marts) par Sadarbības pamatnolīguma noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Urugvajas Austrumu Republiku

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31992D0205

Oficiālais Vēstnesis L 094 , 08/04/1992 Lpp. 0001 - 0001

		Padomes Lēmums(1992. gada 16. marts)par Sadarbības pamatnolīguma noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Urugvajas Austrumu Republiku(92/205/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. un 235. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā, lai sasniegtu tās mērķus saistībā ar ārējiem ekonomiskiem sakariem, Kopienai jāapstiprina Sadarbības pamatnolīgums ar Urugvajas Austrumu Republiku,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopiena Kopienas vārdā apstiprina Sadarbības pamatnolīgumu ar Urugvajas Austrumu Republiku.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs sniedz Nolīguma 25. pantā paredzēto paziņojumu [3].3. pantsApvienotajā komitejā, kas minēta Nolīguma 21. pantā, Kopienu pārstāv Komisija, kurai palīdz dalībvalstu pārstāvji.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā publicēšanas dienā.Briselē, 1992. gada 16. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJorge Braga De Macedo[1] OV C 228, 3.9.1991., 20. lpp.[2] Atzinums izsūtīts 1992. gada 14. februārī (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī).[3] Šī nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------


title: 2012/672/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 25. oktobris ) par to, lai Kipra sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu

text:
               31.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 302/11

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 25. oktobris)
   par to, lai Kipra sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu
   (2012/672/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 25. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI (2), un jo īpaši tā 20. pantu un pielikuma 4. nodaļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokolu par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, tādu aktu tiesiskās sekas, kurus Savienības iestādes un struktūras pieņēmušas, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, paliek nemainīgas tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti, anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumus.

               (2)

               Tādējādi Lēmuma 2008/615/TI 25. pants ir piemērojams, un Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums par to, vai dalībvalstis ir īstenojušas minētā lēmuma 6. nodaļas noteikumus.

               (3)

               Lēmuma 2008/616/TI 20. pantā ir noteikts, ka Lēmuma 2008/615/TI 25. panta 2. punktā minētos lēmumus pieņem, pamatojoties uz izvērtējuma ziņojumiem, ko izstrādā ar anketas palīdzību. Attiecībā uz datu automatizētu apmaiņu saskaņā ar Lēmuma 2008/615/TI 2. nodaļu izvērtējuma ziņojuma pamatā ir izvērtējuma inspekcija un izmēģinājuma darbības.

               (4)

               Saskaņā ar Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 4. nodaļas 1.1. punktu Padomes attiecīgās darba grupas izstrādātā anketa attiecas uz katru no automatizētās datu apmaiņas veidiem, un dalībvalstij tā ir jāaizpilda, tiklīdz dalībvalsts uzskata, ka tā izpilda priekšnosacījumus, lai veiktu attiecīgās kategorijas datu apmaiņu.

               (5)

               Kipra ir aizpildījusi anketu par datu aizsardzību un anketu par daktiloskopijas datu apmaiņu.

               (6)

               Kipra ir veikusi sekmīgas izmēģinājuma darbības ar Austriju.

               (7)

               Kiprā ir notikusi izvērtējuma inspekcija, un Austrijas izvērtējuma grupa ir sagatavojusi ziņojumu par izvērtējuma inspekciju un nosūtījusi to Padomes attiecīgajai darba grupai.

               (8)

               Padomei ir iesniegts vispārējs izvērtējuma ziņojums, kurā apkopoti anketas, izvērtējuma inspekcijas un izmēģinājuma darbību rezultāti attiecībā uz daktiloskopijas datu apmaiņu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Attiecībā uz daktiloskopijas datu automatizētu meklēšanu Kipra ir pilnībā īstenojusi Lēmuma 2008/615/TI 6. nodaļā paredzētos vispārējos datu aizsardzības noteikumus un no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas ir tiesīga saņemt un sniegt personas datus atbilstīgi minētā lēmuma 9. pantam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2012. gada 25. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. MAVROU

      (1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

      (2)  OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.


title: Padomes Lēmums (1991. gada 25. marts) par Starptautiskās Alvas izpētes grupas statūtu pieņemšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31991D0178

Oficiālais Vēstnesis L 089 , 10/04/1991 Lpp. 0033 - 0038 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 16 Lpp. 0251  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 16 Lpp. 0251

		Padomes Lēmums(1991. gada 25. marts)par Starptautiskās Alvas izpētes grupas statūtu pieņemšanu(91/178/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. un 116. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā 1989. gada 7. aprīlī Ženēvā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferencē par alvu tika pieņemti Starptautiskās Alvas izpētes grupas statūti;tā kā tām valstīm un starptautiskām organizācijām, kuras piedalījās konferencē, tika lūgts paziņot Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram par to, ka tās pieņem statūtus saskaņā ar 21. panta b) apakšpunktu;tā kā izpētes grupa veic svarīgu darbību, analizējot un uzraugot alvas tirgus un tirdzniecību;tā kā Starptautiskās Alvas izpētes grupas institucionālā struktūra, kā noteikts tās statūtos, nozīmē Kopienas un to dalībvalstu vienotu līdzdalību, kuras pievienojušās statūtiem;tā kā dažas dalībvalstis ir paudušas savu nodomu darboties izpētes grupā;tā kā tādēļ Kopienai un tām dalībvalstīm, kuras ir nolēmušas piedalīties izpētes grupas sēdēs, pamatojoties uz kopējo nostāju, vienlaicīgi jāiesniedz apstiprināšanas dokumenti,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopiena pieņem Starptautiskās Alvas izpētes grupas statūtus.Šajā posmā Kopiena un tās dalībvalstis, kuras ir nolēmušas piedalīties izpētes grupas sēdēs, tiklīdz ir pabeigtas nepieciešamās iekšējās procedūras, vienlaicīgi iesniedz apstiprināšanas dokumentus ANO ģenerālsekretāram.Statūtu teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam tiek dotas tiesības izraudzīties personas, kas ir pilnvarotas Kopienas vārdā iesniegt apstiprināšanas dokumentu.Briselē, 1991. gada 25. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsR. Steichen--------------------------------------------------PIELIKUMSSTARPTAUTISKĀS ALVAS IZPĒTES GRUPAS STATŪTIIzveidošana1. Ar šo izveido Starptautisko Alvas izpētes grupu, lai pildītu šo statūtu noteikumus un uzraudzītu to darbību.Mērķis2. Grupas mērķis ir nodrošināt ciešāku starptautisku sadarbību jautājumos, kas attiecas uz alvu, uzlabojot pieejamo informāciju par starptautisko alvas ekonomiku un nodrošinot forumu starpvaldību konsultācijām par alvu.Definīcijas3. a) "Grupa" nozīmē Starptautisko Alvas izpētes grupu, kā noteikts šajos statūtos.b) "Alva" nozīmē alvas metālu, jebkādu citu attīrītu alvu, sekundāru alvu vai alvas saturu koncentrātos vai alvas rūdā, ko iegūst no tās dabīgās iegulas un no tādiem alvas produktiem, kādus grupa var noteikt. Šajā definīcijā par "rūdu" neuzskata i) materiālu, kas ir iegūts no rūdas, kas paredzēta nolūkam, kas nav apretēšana un ii) materiālu, kas ir izdalīts apretēšanas procesā.c) "Grupas locekļi" nozīmē visas valstis un starpvaldību organizācijas, kā noteikts 5. punktā, kuras saskaņā ar 21. punktu paziņojušas par to pieņemšanu.Funkcijas4. Grupai ir šādas funkcijas:a) noteikt jaudu un uzņemties nepārtrauktu uzraudzību par pasaules alvas ekonomiku un tās tendencēm, jo īpaši izveidojot, uzturot un nepārtraukti atjauninot statistikas sistēmu par visu veidu alvas ražošanu, krājumiem, tirdzniecību un patēriņu pasaulē, kā arī izplatot pēc vajadzības tādā veidā iegūto informāciju;b) veikt konsultācijas un informācijas apmaiņu par visu veidu alvas ražošanas, krājumu, tirdzniecības un patēriņa attīstību un tendencēm;c) pēc vajadzības, saskaņā ar grupas lēmumiem veikt pētījumus par plaša spektra svarīgiem jautājumiem attiecībā uz alvu.Dalība5. Par Grupas loceklēm var kļūt visas valstis, kuras ir ieinteresētas alvas ražošanā, patērēšanā vai starptautiskā tirdzniecībā, vai arī jebkura starpvaldības organizācija, kura ir atbildīga par starptautisko nolīgumu, jo īpaši patēriņu preču nolīgumu, apspriešanu, noslēgšanu un piemērošanu.Grupas pilnvaras6. a) Grupa īsteno tādas pilnvaras un veic darbības vai organizē, lai tiktu veiktas darbības, kas ir nepieciešamas, lai realizētu un nodrošinātu šo statūtu noteikumu piemērošanu.b) Grupai nav tiesības, tieši vai netieši, slēgt jebkādu līgumu par alvas vai jebkuras citas patēriņa preces vai produkta tirdzniecību vai arī slēgt standartizētus nākotnes darījumu līgumus; tai arī nav tiesības šādā nolūkā stāties finansiālās saistībās.c) Grupa pieņem tādus noteikumus, kādus uzskata par vajadzīgiem savu funkciju veikšanai un kuri nav pretrunā ar šiem statūtiem.d) Grupai nav tiesības un tās locekļi nevar pilnvarot Grupu uzņemties saistības, ko nenosaka šie statūti vai reglaments.Galvenā mītne7. Grupas mītne ir dalībvalsts teritorijā, vietā, ko tā ir izvēlējusies, ja Grupa nenolemj citādi. Pēc šo statūtu stāšanās spēkā Grupa apspriež mītnes līgumu ar uzņēmējas valsti, lai pēc iespējas ātrāk to noslēgtu.Lēmumu pieņemšana8. a) Augstākā Grupas vara, kas noteikta saskaņā ar šiem statūtiem, ir piešķirta ģenerālsesijai.b) Grupa, Pastāvīgā komiteja, kas minēta 9. punktā, un tādas komitejas un palīgstruktūras, kādas varētu izveidot, pieņem lēmumus vienprātīgi un bez balsošanas, izņemot šajos statūtos vai reglamentā noteiktos lēmumus, kuru pieņemšanai ir vajadzīgs noteikts balsu vairākums.c) Katrai dalībvalstij ir viena balss.Pastāvīgā komiteja9. a) Grupa izveido Pastāvīgo komiteju, kas sastāv no tiem Grupas locekļiem, kuri ir izteikuši vēlmi piedalīties tās darbā.b) Pastāvīgā komiteja veic tādus uzdevumus, kādus tai uzdod pildīt Grupa, un sniedz ziņojumu Grupai par to pabeigšanu vai darba gaitu.Komitejas un palīgstruktūras10. Grupa var izveidot rūpniecības padomdevēja komiteju, lai uzraudzītu alvas rūpniecības attīstību. Papildus pastāvīgai komitejai Grupa var izveidot citas komitejas vai palīgstruktūras uz tādiem noteikumiem, kādus tā var noteikt.Sekretariāts11. a) Grupai ir sekretariāts, kura sastāvā ir ģenerālsekretārs un nepieciešamais personāls.b) Ģenerālsekretārs ir Grupas galvenā administratīva amatpersona un atbild Grupai par šo statūtu ievērošanu un darbību saskaņā ar Grupas lēmumiem.Sadarbība ar citiem12. a) Vajadzības gadījumā Grupa var veikt pasākumus, lai organizētu konsultācijas vai sadarbību ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, tās iestādēm vai specializētām aģentūrām, un ar citām starpvaldību organizācijām.b) Vajadzības gadījumā Grupa var arī veikt vajadzīgos pasākumus, lai uzturētu kontaktus ar ieinteresētajām neiesaistītajām valstu valdībām, kā arī ar citām starptautiskām nevalstiskām organizācijām vai privātā sektora iestādēm.c) Grupa var uzaicināt jebkuru trešo valsti un attiecīgo starpvaldību vai nevalstisku organizāciju, kas ir ļoti ieinteresēta problēmās, kuras saistītas ar alvu, lai šo organizāciju vai valsti Grupas sapulcēs pārstāvētu novērotājs, ar to saprotot, ka šāda organizācija līdzīgas tiesības piešķirs Grupai. Ja vien Grupa nenolemj citādi, šāds novērotājs var apmeklēt visas Grupas sapulces neatkarīgi no tā, vai viņš apmeklē visu attiecīgo sapulci vai daļu no tās, vai sapulču kopumu, bet viņš nevar apmeklēt Pastāvīgās komitejas sapulces vai komiteju vai apakškomiteju sapulces, kurās nav pārstāvēti visi Grupas locekļi.d) Priekšsēdētājs var uzaicināt novērotāju piedalīties Grupas apspriedēs, bet novērotājiem nav tiesību balsot vai iesniegt priekšlikumus.Attiecības ar kopējo fondu13. Grupa var lūgt, lai to ieceļ par starptautisku preču grupu (ICB) atbilstīgi Nolīguma 7. panta 9. punktam, ar ko izveido Kopējo preču fondu, lai saskaņā ar tādiem noteikumiem, kā Grupa vienprātīgi nosaka, sponsorētu ar alvu saistītus projektus, kurus finansē Fonds no tā otrā konta. Tomēr Grupa neuzņemas finansiālās saistības attiecībā uz minētiem projektiem; un tā nedarbojas kā izpildītāja iestāde šādos projektos.Juridiskais statuss14. a) Grupai ir starptautiskas juridiskās personas statuss.b) Grupas statusu uzņēmējas valsts teritorijā nosaka mītnes līgums starp uzņēmējas valsti un Grupu.c) Grupa ir tiesīga veikt savas funkcijas un, konkrēti, ievērojot iepriekšminētā 6. punkta b) apakšpunktu, ir tiesīga slēgt līgumus, iegūt un atsavināt kustamu mantu un griezties tiesā.Budžeta ieguldījums15. a) Katrs Grupas loceklis iemaksā Grupas apstiprinātā gada budžetā. Grupas dalībnieku iemaksas vienādās daļās veido 50 % no budžeta, atlikumu sadala starp dalībvalstīm proporcionāli to ieguldījumam kopējā katras dalībvalsts primārā alvas metāla un alvas koncentrāta tirdzniecībā, kas ražotājvalstīm sastāv vairāk no kopējā eksporta mazāk no kopējā importa, un patērētājvalstīm vairāk no kopējā importa . Tādā nolūkā valstis, kuru alvas koncentrātu ražošana pārsniedz primāro alvas metāla patēriņu, klasificē kā ražotājvalstis, un valstis, kurās primārais alvas metāla minētais patēriņš pārsniedz alvas koncentrātu ražošanu, klasificē kā patērētājvalstis. Aprēķini balstās uz pieejamiem statistikas datiem par pēdējiem trīs kalendārajiem gadiem.b) Grupa nosaka katra Grupas locekļa finansiālo ieguldījumu katram finanšu gadam vienotā valūtā, ko nosaka Grupa, un saskaņā ar finansiālā ieguldījuma noteikumiem, kas paredzēti reglamentā. Katrs Grupas loceklis veic ieguldījuma maksājumu saskaņā ar tā konstitucionālām procedūrām.Statistika un informācija16. a) Grupa vāc, salīdzina un paziņo Grupas locekļiem tādu statistikas informāciju par alvas ražošanu, tirdzniecību, krājumiem un patēriņu, kādu tā uzskata par lietderīgu šo statūtu efektīvai darbībai, kā arī informāciju, kas turpmāk minēta b) apakšpunktā.b) Grupa veic tādus nepieciešamos pasākumus, kādus uzskata par vajadzīgiem informācijas apmaiņai ar ieinteresētajām neiesaistīto valstu valdībām, attiecīgām nevalstiskām un starpvaldību organizācijām, lai nodrošinātu pieeju visjaunākiem un ticamākiem datiem par alvas ražošanu, patēriņu, krājumiem, starptautisko tirdzniecību, starptautiski atzītu publicēto cenu un citiem faktoriem, kas ietekmē alvas pieprasījumu un piedāvājumu.c) Grupa cenšas nodrošināt, lai informācija, kuru tā publicē, neskar valdības vai personu un to uzņēmumu darbības konfidencialitāti, kuri ražo, pārstrādā, pārdod un patērē alvu.Gada novērtējums un ziņojumi17. a) Grupa veic ikgadēju novērtējumu par alvas stāvokli pasaulē un jautājumiem, kas ar to saistīti, ņemot vērā Grupas locekļu sniegto informāciju, kas papildināta ar informāciju no visiem citiem attiecīgajiem avotiem. Gada novērtējums ietver pārskatu par paredzamo alvas ražošanas jaudu turpmākajiem gadiem un alvas ražošanas, patēriņa un tirdzniecības perspektīvu nākamajam kalendārajam gadam, lai palīdzētu Grupas locekļiem veikt starptautiskās alvas ekonomikas attīstības individuālo novērtējumu.b) Grupa sagatavo ziņojumu par gada novērtējuma rezultātiem un izsūta to Grupas locekļiem. Ja Grupa uzskata par lietderīgu, tad šo ziņojumu, kā arī citus ziņojumus un pētījumus, kas izsūtīti Grupas locekļiem, saskaņā ar reglamentu var darīt pieejamus citiem interesentiem.Pētījumi18. a) Grupa uzņemas un veic attiecīgos pasākumus, lai veiktu ad hoc pētījumus, kas attiecas uz starptautisko alvas ekonomiku, ietverot pētījumus par īpašām problēmām vai grūtībām, kuras jau eksistē vai var rasties.b) Pētījumi var ietvert vispārējus ieteikumus, bet šādi ieteikumi neliedz katram Grupas loceklim pārzināt visus tās vietējos alvas ekonomikas aspektus un neierobežo citu starptautisko organizāciju kompetenci jautājumos, kas attiecas uz to jurisdikciju.Grupas locekļu saistības19. Grupas locekļi pieliek visas pūles, lai sadarbotos un veicinātu Grupas mērķa sasniegšanu, jo īpaši sniedzot 16. punkta a) apakšpunktā minētos datus par alvas ekonomiku.Grozījumu izdarīšana20. Šos statūtus var grozīt tikai ar Grupai vienprātīgu lēmumu.Stāšanās spēkā21. a) Šie statūti stājas spēkā, kad dalībvalstis, kuras kopīgi veic vismaz 70 % no tirdzniecības ar alvu, kā norādīts šo statūtu pielikumā, ir paziņojušas ANO ģenerālsekretāram (turpmāk "depozitārijs") par statūtu pieņemšanu atbilstīgi turpmāk minētam b) apakšpunktam.b) Jebkura dalībvalsts vai starpvaldību organizācija, kas minēta 5. punktā un vēlas kļūt par Grupas locekli, paziņo depozitārijam, ka tā pieņem šos statūtus galīgi vai arī to, ka tie vēl nestājas spēkā līdz iekšējo procedūru pabeigšanai. Jebkura dalībvalsts vai starpvaldību organizācija, kas ir paziņojusi par statūtu pagaidu pieņemšanu, cenšas pabeigt tās procedūras pēc iespējas ātrāk un paziņo depozitārijam par to pabeigšanu.c) Ja līdz 1989. gada 31. decembrim nav izpildītas prasības par statūtu spēkā stāšanos, depozitārijs uzaicina tās dalībvalstis un starpvaldību organizācijas, kuras ir paziņojušas par statūtu pieņemšanu atbilstoši minētajam b) apakšpunktam, nolemt vai šie statūti stāsies spēkā šajās valstīs vai nestāsies.d) Kad šie statūti stājas spēkā, depozitārijs iespējami īsā laikā sasauc Grupas dibināšanas sapulci. Ja iespējams, Grupas locekļiem par to paziņo vismaz vienu mēnesi pirms minētās sapulces.Izstāšanās22. a) Grupas loceklis jebkurā laikā var izstāties no Grupas, rakstiski paziņojot depozitārijam un Grupas ģenerālsekretāram par izstāšanos.b) Izstāšanās neskar finansiālās saistības, kas jau radušās, un Grupas loceklis, kas izstājas, nav tiesīgs saņemt nekādas atlaides no tā gada maksājumiem, kurā notiek izstāšanās.c) Paziņojums par izstāšanos stājas spēkā 30 dienas pēc tam, kad to ir saņēmis depozitārijs.d) Grupas ģenerālsekretārs nekavējoties informē katru Grupas locekli par katru paziņojumu, kas saņemts saskaņā ar šo punktu.Darbības izbeigšanās23. a) Grupa jebkurā laikā ar dalībvalstu divu trešdaļu balsu vairākumu var nolemt izbeigt statūtu darbību. Šāda darbības izbeigšana stājas spēkā tajā dienā, kad Grupa to nolemj.b) Neatkarīgi no šo statūtu darbības izbeigšanās, Grupa turpina, cik ilgi vajadzīgs, veikt tās likvidāciju, to skaitā norēķināšanos.Atrunas24. Attiecībā uz šo statūtu noteikumiem nedrīkst izdarīt nekādas atrunas.--------------------------------------------------PIELIKUMSAlvas tirdzniecība [1]Valsts | Eksports | Imports | Tirdzniecība | Daļa (%) |1000 tonnas | 1000 tonnas | 1000 tonnas |Argentīna | 0,1 | 0,9 | 1,0 | 0,27 |Austrālija | 6,5 | 0,4 | 6,9 | 1,84 |Beļģija-Luksemburga | 2,9 | 3,2 | 6,1 | 1,63 |Bolīvija | 12,9 | — | 12,9 | 3,44 |Brazīlija | 20,1 | — | 20,1 | 5,36 |Kanāda | 1,7 | 3,8 | 5,5 | 1,47 |Ķīna | 17,2 | — | 17,2 | 4,59 |Dānija | 0,9 | 0,9 | 1,8 | 0,48 |Ēģipte | — | 0,3 | 0,3 | 0,08 |Somija | — | 0,1 | 0,1 | 0,03 |Francija | 0,2 | 7,7 | 7,9 | 2,11 |Vācijas Federatīvā Republika | 3,1 | 19,4 | 22,5 | 6,00 |Grieķija | — | 0,4 | 0,4 | 0,11 |Indija | — | 2,7 | 2,7 | 0,72 |Indonēzija | 25,3 | — | 25,3 | 6,74 |Īrija | — | 0,1 | 0,1 | 0,03 |Itālija | 0,1 | 6,2 | 6,3 | 1,68 |Japāna | — | 32,1 | 32,1 | 8,56 |Malaizija | 49,2 | 13,1 | 62,3 | 16,61 |Meksika | — | 4,7 | 4,7 | 1,25 |Nīderlande | 2,6 | 8,5 | 11,1 | 2,96 |Nigērija | 0,6 | — | 0,6 | 0,16 |Norvēģija | — | 0,5 | 0,5 | 0,13 |Peru | 3,8 | 0,4 | 4,2 | 1,12 |Filipīnas | — | 0,5 | 0,5 | 0,13 |Polija | — | 3,1 | 3,1 | 0,83 |Portugāle | — | 0,6 | 0,6 | 0,16 |Dienvidkoreja | — | 5,1 | 5,1 | 1,36 |Spānija | 0,1 | 3,3 | 3,4 | 0,91 |Zviedrija | 0,1 | 0,6 | 0,7 | 0,19 |Taizeme | 16,5 | — | 16,5 | 4,40 |Turcija | — | 1,1 | 1,1 | 0,29 |Padomju Sociālistisko Republiku Savienība | — | 13,8 | 13,8 | 3,68 |Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste | 16,8 | 14,1 | 30,9 | 8,24 |Amerikas Savienotās Valstis | 1,4 | 41,4 | 42,8 | 11,41 |Dienvidslāvija | — | 1,4 | 1,4 | 0,37 |Zaira | 2,6 | — | 2,6 | 0,69 |KOPĀ | 184,7 | 190,4 | 375,1 | 100,00 |--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums 2011/621/KĀDP ( 2011. gada 21. septembris ), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas Savienībā

text:
               21.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 243/19

         PADOMES LĒMUMS 2011/621/KĀDP
   (2011. gada 21. septembris),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Āfrikas Savienībā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 6. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2007/805/KĀDP (1), ar ko Koen VERVAEKE kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi ("ESĪP") Āfrikas Savienībā ("ĀS"). Viņa pilnvaru termiņš beidzās 2011. gada 31. augustā.

               (2)

               Tādēļ ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina uz laikposmu no 2011. gada 1. septembra līdz 2012. gada 30. jūnijam.

               (3)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo ESĪP ĀS Koen VERVAEKE kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2012. gada 30. jūnijam. ESĪP pilnvaru termiņš var beigties ātrāk, ja Padome pēc Augstā pārstāvja ("AP") priekšlikuma pieņem tādu lēmumu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir vispārēji ES politikas mērķi, atbalstot Āfrikas centienus celt mierīgu, demokrātisku un pārticīgu nākotni, kā izklāstīts ES un Āfrikas kopējā stratēģijā. Šie mērķi ietver:

               a)

               veicināt ES politisko dialogu un vērst plašumā attiecības ar ĀS;

               b)

               stiprināt ES un ĀS partnerību visās ES un Āfrikas kopējā stratēģijā norādītajās jomās, palīdzot veidot un īstenot ES un Āfrikas kopējo stratēģiju partnerībā ar ĀS, ievērojot Āfrikas atbildības principu un ciešāk sadarbojoties ar Āfrikas pārstāvjiem daudzpusējos forumos, darbību saskaņojot ar daudzpusējiem partneriem;

               c)

               sadarboties ar ĀS un nodrošināt tai atbalstu, palīdzot iestāžu attīstībā un stiprinot ES un ĀS iestāžu attiecības, izmantojot arī attīstības palīdzību, lai veicinātu:

                           —

                           mieru un drošību: paredzēt, novērst, pārvarēt, risināt konfliktus, būt par starpnieku sarunās un atbalstīt centienus veicināt mieru un stabilitāti, kā arī atbalstīt atjaunošanu pēc konflikta;

                           —

                           cilvēktiesības un pārvaldību: veicināt un aizsargāt cilvēktiesības; veicināt pamatbrīvību un tiesiskuma ievērošanu; izmantojot politisku dialogu un finansiālu un tehnisku palīdzību, atbalstīt Āfrikas centienus uzraudzīt un uzlabot pārvaldību; atbalstīt līdzdalības demokrātijas un atbildības pieaugumu; atbalstīt cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī turpināt stiprināt centienus risināt jautājumu par bērniem un bruņotiem konfliktiem visos šā jautājuma aspektos;

                           —

                           stabilu izaugsmi, reģionālu integrāciju un tirdzniecību: atbalstīt centienus panākt savstarpēju savietojamību un veicināt cilvēku piekļuvi ūdenim un sanitārijai, enerģijai un informācijas tehnoloģijām; veicināt stabilu, efektīvu un saskaņotu tiesisko sistēmu uzņēmējdarbībai; palīdzēt iesaistīt Āfriku pasaules tirdzniecības sistēmā, palīdzēt Āfrikas valstīm ievērot ES noteikumus un standartus; atbalstīt Āfriku centienos novērst klimata pārmaiņu ietekmi;

                           —

                           ieguldījumus cilvēkresursos: atbalstīt dzimumu līdztiesības, veselības aizsardzības, pārtikas drošības un izglītības jomu, veicināt apmaiņas programmas, universitāšu un izcilības centru tīklus, kā arī vērsties pret migrācijas pamatcēloņiem.

         Turklāt ESĪP būs svarīga loma, īstenojot ES un Āfrikas kopējo stratēģiju, kas paredzēta, lai vēl vairāk izvērstu un konsolidētu Āfrikas un ES stratēģiskās partnerattiecības.
   3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu 2. pantā minēto mērķu kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP)/kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) aspektus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               stiprināt vispārēju ES ietekmi Adisabebas dialogā ar ĀS un tās Komisiju par visu KĀDP/KDAP jautājumu klāstu, ko risina ES un ĀS attiecībās, un stiprināt dialoga koordināciju, jo īpaši Miera un drošības partnerību, un atbalstīt Āfrikas Miera un drošības sistēmas ieviešanu;

               b)

               nodrošināt attiecīgas pakāpes politisku pārstāvību, kas atspoguļotu ES kā politiska, finansiāla un organizatoriska ĀS partnera nozīmi, kā arī sperot šajā partnerībā pārmaiņu soli, kura vajadzību nosaka ĀS politiskās nozīmes pieaugums pasaulē;

               c)

               ja Padome pieņemtu tādu lēmumu, pārstāvēt ES nostāju un politiku, kad ĀS kļūs par galveno darbību veicēju krīzes situācijā, kurai nav iecelts ESĪP;

               d)

               palīdzēt panākt labāku ES politikas un rīcības saskaņotību, konsekvenci un koordināciju, un veicināt koordināciju plašākā partneru grupā un attiecībās ar ĀS;

               e)

               sekmēt to, lai attiecībā uz ĀS tiktu īstenota ES cilvēktiesību politika, tostarp ES Pamatnostādnes cilvēktiesību jomā, jo īpaši ES Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kā arī par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par viņu jebkāda veida diskriminācijas apkarošanu, un ES politika attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību;

               f)

               rūpīgi sekot visiem svarīgākajiem ĀS mēroga notikumiem un ziņot par tiem;

               g)

               uzturēt ciešus kontaktus ar ĀS Komisiju, citām ĀS iestādēm, reģionālo Āfrikas organizāciju pārstāvniecībām ĀS un ĀS dalībvalstu pārstāvniecībām Āfrikas Savienībā;

               h)

               atbalstīt ĀS un reģionālu Āfrikas organizāciju attiecības un sadarbību, jo īpaši jomās, kur ES sniedz atbalstu;

               i)

               pēc lūguma konsultēt ĀS un sniegt tai atbalstu jomās, kas izklāstītas ES un Āfrikas kopējā stratēģijā;

               j)

               pēc lūguma konsultēt ĀS un sniegt tai atbalstu, lai vairotu ĀS krīžu pārvarēšanas spējas;

               k)

               pamatojoties uz skaidru pienākumu sadali, koordinēt darbības ar ES īpašo pārstāvju darbībām ĀS dalībvalstīs vai reģionos un atbalstīt tās; kā arī

               l)

               visos KĀDP/KDAP jautājumos, uz ko attiecas ES un ĀS partnerība, uzturēt ciešus kontaktus un veicināt koordināciju ar Adisabebā pārstāvētiem svarīgākajiem starptautiskajiem ĀS partneriem, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizāciju, bet arī ar nevalstiskām iesaistītajām pusēm.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja ("PDK") uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, sniedz ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu ("EĀDD").
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2011. gada 1. septembra līdz 2012. gada 30. jūnijam ir EUR 715 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt darbinieku norīkošanu darbā pie ESĪP. Minētajam norīkotajam personālam atalgojumu maksā vai nu attiecīgā ES dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde, vai arī EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko ES dalībvalstis norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi/uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimuma standartus, kas noteikti ar Padomes Lēmumu 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (2).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku tāda personāla drošības jomā, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izveidojot misijai paredzētu drošības plānu, kurā noteikti misijai paredzēti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, regulējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un minētajā teritorijā, kā arī rīcību drošības negadījumos un nosakot misijas ārkārtas rīcības plānu un evakuācijas plānu;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi viņa komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, kas piešķirta misijas teritorijai;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar starpposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, Komisijai un AP par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Pārskata ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darbagrupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem, kas dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP 2012. gada janvāra beigās iesniedz Padomei, Komisijai un AP progresa ziņojumu un pilnvaru termiņa beigās – visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2011. gada 1. septembra.

      Briselē, 2011. gada 21. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SAWICKI

      (1)  OV L 323, 8.12.2007., 45. lpp.

      (2)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.


title: 2012/545/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2012. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/22

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
   (2012/545/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0258/2011) (2),

               —

               ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2010. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra / Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos Lēmumu Nr. 31/2008 attiecībā uz Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu (6),

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0095/2012),

               1.

               atliek lēmuma pieņemšanu attiecībā uz apstiprinājuma sniegšanu Padomes ģenerālsekretāram par Padomes 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus un iebildumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 64, 12.3.2010.

      (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

      (3)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

      (4)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  Lēmums pamatojas Padomes 2002. gada 22. jūlija Reglamentā (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.).

      (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2012. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0258/2011) (2),

                  —

                  ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2010. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra / Augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos Lēmumu Nr. 31/2008 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu (6),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7),

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0095/2012),

                  1.

                  īstenojot savas pilnvaras izmantot divus termiņus budžeta izpildes apstiprināšanas grafikā, lai šajā gadījumā apsvērtu iespēju panākt vienošanos ar prezidentvalsti, atliek lēmuma pieņemšanu attiecībā uz apstiprinājuma sniegšanu Padomes ģenerālsekretāram par Padomes 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

                  2.

                  norāda, ka Revīzijas palātas 2010. gada pārskatā, pamatojoties uz veikto revīziju, ir izdarīts secinājums, ka kopumā iestāžu un pārējo struktūru maksājumos administratīvo un citu izdevumu jomā 2010. gada 31. decembrī slēgtajā finanšu gadā būtisku kļūdu nav; uzsver, ka sadaļā “Administratīvie izdevumi” iespējamākais kļūdu īpatsvars ir 0,4 % (7.9. un 7.10. punkts);

                  3.

                  apliecina vairāku dokumentu saņemšanu saistībā ar 2010. gada budžeta apstiprināšanas procedūru (galīgos finanšu pārskatus par 2010. gadu, tostarp kontu pārskatus, finanšu darbības pārskatu un 2010. gada iekšējo revīziju kopsavilkumu); joprojām gaida visus budžeta izpildes apstiprināšanai vajadzīgos dokumentus (jo īpaši 2010. gadā veiktās pilnās iekšējās revīzijas rezultātus);

                  4.

                  pauž cerību, ka Parlaments saņems pilnu gada darbības pārskatu; pieprasa, lai gada darbības pārskatā būtu ietverta arī detalizēta tabula, kurā apkopoti dati par visiem Padomes rīcībā esošajiem cilvēkresursiem, sadalot tos pēc amata kategorijas, pakāpes, dzimuma, piedalīšanās profesionālajā izglītībā un valstspiederības;

                  5.

                  uzsver, ka Revīzijas palātas 2010. gada pārskatā avansa maksājumu dēļ ir pausta kritika par Residence Palace ēkas projekta finansēšanu (7.19. punkts); norāda uz Revīzijas palātas konstatējumu, ka laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam Padomes avansa maksājumu kopējā summa ir sasniegusi EUR 235 000 000; konstatē, ka šīs summas ir izmaksātas no budžeta pozīcijām, kurās ir zems līdzekļu izlietojuma līmenis; uzsver, ka “zems līdzekļu izlietojuma līmenis” ir “pārāk liela finansējuma” politiski korekts apzīmējums; uzsver, ka 2010. gadā Padome par EUR 40 000 000 palielināja budžeta pozīciju “Nekustamo īpašumu iegāde”;

                  6.

                  pieņem zināšanai Padomes skaidrojumus par to, ka šīs apropriācijas kļuvušas pieejamas, ar budžeta lēmējinstitūcijas atļauju veicot budžeta pārvietojumus atbilstīgi Finanšu regulas 22. un 24. pantā paredzētajām procedūrām;

                  7.

                  piekrīt Revīzijas palātas viedoklim, ka, neraugoties uz īres maksas ietaupījumiem, šāda procedūra ir pretrunā budžeta precizitātes principam;

                  8.

                  pieņem zināšanai Padomes atbildi, ka summām, kas iekļautas ar mutisko tulkošanu un delegāciju ceļa izdevumiem saistītajās budžeta pozīcijās, vajadzētu vairāk atbilst reālajam izlietojumam, un aicina uzlabot budžeta plānošanu, lai turpmāk nepieļautu pašreizējo praksi;

                  9.

                  atgādina Revīzijas palātai par Parlamenta prasību padziļināti novērtēt Padomes uzraudzības un kontroles sistēmas, līdzīgi novērtēšanai, ko Revīzijas palāta veica Tiesā, Eiropas Ombuda un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja iestādē, gatavojot gada pārskatu par 2010. finanšu gadu;

                  10.

                  pauž nožēlu par grūtībām 2007., 2008. un 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanas gaitā, kas izskaidrojamas ar Padomes nevēlēšanos iesaistīties atklātā un oficiālā dialogā ar Budžeta kontroles komiteju un sniegt atbildes uz komitejas jautājumiem; atgādina, ka Parlaments nesniedza Padomes ģenerālsekretāram apstiprinājumu par Padomes 2009. finanšu gada budžeta izpildi to iemeslu dēļ, kuri minēti 2011. gada 10. maija (8) un 2011. gada 25. oktobra rezolūcijā (9);

                  11.

                  atkārtoti pauž uzskatu, ka Eiropas nodokļu maksātājiem ir visas tiesības sagaidīt, ka kopējais Savienības budžets, cita starpā visi līdzekļi, ko autonomi pārvalda atsevišķas iestādes un aģentūras, ir pilnībā nododams atklātībai;

                  12.

                  pauž nožēlu, ka Padome – vienīgā no Eiropas Savienības iestādēm – uzskata, ka tai nav jāatskaitās par tās rīcībā esošo līdzekļu izlietojumu;

                  13.

                  norāda uz Padomes kļūdaino argumentāciju, jo apstiprinājuma sniegšana Komisijai par budžeta izpildi vēl nenozīmē visa Savienības budžeta, arī Padomes izmantoto budžeta daļu, izpildes apstiprināšanu, par ko liecina tās pretrunīgā nostāja, ka Komisijai vajadzētu liegt pilnvaras uzraudzīt un pārvaldīt Padomes budžetu; uzskata, ka šā konflikta vienīgais loģiskais risinājums būtu Padomei aicināt Komisiju pārņemt savā kontrolē tās finanses vai pilnībā iesaistīties ierastajā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, kurai mutatis mutandis noteikti jāatbilst pilnvērtīgajai procedūrai, ko ievēro pārējās Eiropas Savienības iestādes;

                  14.

                  atgādina, ka Parlaments joprojām nav saņēmis Padomes atbildi attiecībā uz darbībām un dokumentu pieprasījumu, kas ir norādīts divās iepriekš minētajās rezolūcijās; aicina Padomes ģenerālsekretāru sniegt Parlamenta komitejai, kura atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, izsmeļošas rakstiskas atbildes uz šādiem jautājumiem:

                              a)

                              Iepriekšējos gados Padome regulāri nav apmeklējusi par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās Parlamenta komitejas sanāksmes, kurās tika apspriesta Padomes budžeta izpildes apstiprināšana, kaut gan tiek uzskatīts, ka Padomes pārstāvju klātbūtne šajās sanāksmēs ir ārkārtīgi svarīga, jo komitejas locekļi vēlas saņemt atbildes uz jautājumiem par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu. Vai Padome ir ar mieru turpmāk apmeklēt apspriedes par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu Parlamenta komitejā, kas atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru?

                              b)

                              Kāpēc Padome katru gadu maina iekšējās revīzijas ziņojuma struktūru/formātu? Kāpēc iekšējās revīzijas ziņojumi katru gadu ir tik īsi, vispārīgi un neskaidri? Vai Padome, sākot ar 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanu, nevarētu iesniegt iekšējās revīzijas ziņojumu vēl kādā(-ās) citā(-ās) valodā(-ās) papildus franču valodas versijai?

                              c)

                              Vai ir veikta ārējā revīzija? Ja tā ir veikta, vai ar tās rezultātiem var iepazīties Parlamenta komiteja, kas atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru? Ja ārējā revīzija nav veikta, kādēļ Padome ir nolēmusi to neveikt?

                              d)

                              Arī iepriekš Padomes darbībai bija paredzēts līdzfinansējums no Komisijas, un kopējais finansējums pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir palielinājies. Kādas revīzijas un kontroles sistēmas ir ieviestas, lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību? Tā kā pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir palielinājies Padomes un Komisijas kopīgi nodrošinātais finansējums, kā Padome saprot frāzi “atbildēt uz attiecīgiem pieprasījumiem”?

                              e)

                              Revīzijas palāta 2009. gada pārskatā ir konstatējusi, ka Padome divās no sešām pārbaudītajām iepirkuma procedūrām nebija ievērojusi Finanšu regulas noteikumus par paziņojuma publicēšanu saistībā ar līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu. Vai Padome ir pārbaudījusi vēl citas līdzīgas iepirkuma procedūras? Vai iekšējā procedūra ir pilnveidota, lai turpmāk nepieļautu šādu gadījumu atkārtošanos?

                              f)

                              Attiecībā uz Eiropas Savienības īpašo pārstāvju (ESĪP) biroju personālu – lūdzu norādīt štata vietu skaitu un kategoriju personālam, kas 2009. gadā nodarbināts Padomes ESĪP birojos (visi darbinieki, štatu saraksts un citi). Kādā veidā un kad ESĪP biroju personāla amata vietas tiks sadalītas starp Padomi un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD)? Kāds bija katra ESĪP komandējumiem paredzētais budžets? Cik ESĪP biroju darbinieku 2011. gada 1. janvārī pārcēla uz EĀDD? Cik darbinieku turpinās darbu Padomē un kāpēc?

                              g)

                              Padome gada finanšu darbības pārskata (Nr. 11327/2010, FIN 278) 2.2. punktā uzsver budžeta jautājumus saistībā ar sekām, ko radījusi Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Vai Padome ir atrisinājusi problēmas saistībā ar H. Solanas izdevumiem? Cik lielu daļu šo izdevumu sedz no Padomes budžeta un cik lielu – no Komisijas budžeta?

                              h)

                              Cik lielus pamatdarbības, administratīvos, personāla, nekustamā īpašuma u. c. izdevumus Padome bija paredzējusi 2009. gadā, lai izveidotu Augstā pārstāvja / Komisijas priekšsēdētāja vietnieka amata vietu?

                              i)

                              Augstais pārstāvis / Komisijas priekšsēdētāja vietnieks stājās amatā 2009. gada 1. decembrī. Kā Padome un Komisija sadalīja ar to saistītās izmaksas (personāla, komandējumu un citas izmaksas)? Kā Padome izstrādāja Augstā pārstāvja / Komisijas priekšsēdētāja vietnieka 2010. gada budžetu? Kādas budžeta pozīcijas un summas tika paredzētas šīs amatpersonas darbībai?

                              j)

                              Kā biroju telpu atbrīvošana, pārceļot personālu uz EĀDD, ietekmēs Padomes plānus attiecībā uz ēkām? Vai ir panākta vienošanās par šo telpu turpmāko izmantošanu? Kādas ir telpu atbrīvošanas gaidāmās izmaksas? Kad tika publicēti uzaicinājumi uz konkursu saistībā ar telpu atbrīvošanu (ja publicēti)?

                              k)

                              Cik lieli bija administratīvie un pamatdarbības izdevumi, kas saistīti ar kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) uzdevumu īstenošanu, kurus 2009. gadā vismaz daļēji finansēja no Savienības budžeta? Kādi bija kopējie KĀDP izdevumi 2009. gadā? Vai Padome var norādīt vismaz galvenās misijas un to izmaksas 2009. gadā?

                              l)

                              Cik lielas bija izmaksas saistībā ar Padomes darba grupu sanāksmēm KĀDP/KDAP jautājumos Briselē un citviet, un kur notika šīs sanāksmes?

                              m)

                              Cik lieli bija administratīvie izdevumi saistībā ar Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) / KDAP militāro operāciju īstenošanu? Cik lielu daļu no militāro operāciju kopējiem izdevumiem apmaksāja no Savienības budžeta?

                              n)

                              Cik lieli bija mehānisma ATHENA darbības administratīvie izdevumi, cik štata vietu bija jāizveido šā mehānisma darbības nodrošināšanai, un vai kādas no šīm štata vietām tiks nodotas EĀDD? Kam šie darbinieki ziņos par savu pienākumu izpildi?

                              o)

                              Padomes štatu sarakstā paredzēto štata vietu aizpildīšanas līmenis ir zems (91 % – 2009. gadā, 90 % – 2008. gadā). Vai šis pastāvīgi zemais līmenis netieši neietekmē Padomes Ģenerālsekretariāta darbību? Vai Padomes Ģenerālsekretariāts spēj pildīt visus pienākumus, ņemot vērā pašreizējo darbinieku skaitu? Vai zems štata vietu aizpildīšanas līmenis ir raksturīgs noteiktiem dienestiem? Ar ko ir izskaidrojams pastāvīgi zemais štata vietu aizpildīšanas līmenis?

                              p)

                              Cik štata vietu ir paredzēts politikas koordinācijas un administratīvā atbalsta uzdevumu veikšanai (kā noteikts Komisijas gada pārskatos par personāla novērtējumu)? Kāds ir šo štata vietu procentuālais īpatsvars attiecībā pret kopējo štata vietu skaitu?

                              q)

                              Lai sasniegtu administratīvos mērķus 2009. gadā, Padome darba kārtības aprakstā paredzēja tāldarba iespējamību. Kā Padome nodrošina šīs darba kārtības efektivitāti? Turklāt Parlaments prasa Padomei ziņot par turpmākajiem pasākumiem šajā jomā, un jo īpaši saistībā ar finanšu pārvaldības uzlabošanu, kā arī par šo pasākumu iedarbību.

                              r)

                              Padome palielināja štata vietu skaitu par 15 vietām (8 AD un 7 AST), lai nodrošinātu īru valodas nodaļai vajadzīgos darbiniekus. Cik darbinieku strādā ar pārējām valodām (darbinieku skaits katrai valodai)? Vai jau ir pieņemts darbā personāls kandidātvalstu vajadzībām un no kandidātvalstīm? Ja tas tā ir – cik štata vietu šim nolūkam ir atvēlēts (norādot atsevišķi pa valstīm un valodām)?

                              s)

                              Padome 2007. gada 14. decembrī izveidoja Refleksijas grupu un 2008. gada 15. un 16. oktobrī iecēla amatā tās locekļus. Kādēļ tai nepieciešamo finansējumu nevarēja paredzēt un iekļaut 2009. gada budžetā? Vai, pārvietojot līdzekļus no rezerves neparedzētiem izdevumiem uz 2009. gada budžeta pozīciju, no kuras finansē 2007. gadā izveidotu struktūru, ir stingri ievērota budžeta neitralitāte? Padome Refleksijas grupai paredzēja EUR 1 060 000. Cik štata vietu var piešķirt šai grupai?

                              t)

                              Joprojām ir vērojamas problēmas saistībā ar delegāciju ceļa izdevumiem (sk. Padomes 2010. gada 15. jūnija dienesta vēstules SGS10 8254 2. aizzīmi 4. lappusē). Kāpēc šie izdevumi ir iekļauti tik daudzās dažādās budžeta pozīcijās?

                              u)

                              Kāpēc iekšējās revīzijas dienests joprojām uzskata par vajadzīgu pievienot “les frais de voyage des délégués et les frais d’interprétation” (delegāciju ceļa izdevumus un mutiskās tulkošanas izdevumus), lai gan Parlamenta pēdējās divās rezolūcijās par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu saistībā ar šo jautājumu tika pausta asa kritika?

                              v)

                              Padome kārtējo reizi ir izmantojusi iespēju ar mutiskai tulkošanai pilnībā neizlietotiem līdzekļiem papildus finansēt delegāciju ceļa izdevumus. Tādējādi 2009. gadā ceļa izdevumiem faktiski izmantotās saistību apropriācijas bija ievērojami mazākas, nekā sākotnēji paredzēts budžetā, – mazāk nekā puse no summas, kas bija pieejama pēc pārvietojuma (EUR 36 100 000 sākotnējā budžetā un EUR 48 100 000, kas pieejami pēc pārvietojuma, salīdzinājumā ar EUR 22 700 000 uzņemtajās saistībās). Kāpēc tika veikts šis EUR 12 000 000 lielais pārvietojums (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/2010, FIN 278, 3.3.2. punkta 6. aizzīmi)? Kāpēc Padome 12. lappusē ir norādījusi, ka uz delegāciju ceļa izdevumu pozīciju ir pārvietoti mutiskai tulkošanai paredzētie līdzekļi EUR 12 000 000 apmērā, bet 13. lappusē attiecīgā pārvietojuma summa ir EUR 10 558 362? Kādiem nolūkiem ir izlietota atlikusī summa, kas pārvietota no mutiskai tulkošanai paredzētajiem līdzekļiem (kopējā pārvietojuma summa – EUR 17 798 362)? Turklāt Padomei vajadzētu paskaidrot, kādēļ uz 2009. gada budžetu tika pārnests tik daudz līdzekļu atgūšanas rīkojumu (EUR 12 300 000 apmērā), kas izdoti pirms 2009. gada, kā arī to, kādēļ tika atgūti līdzekļi saistībā ar deklarācijām, kas attiecas uz 2007. gadu (EUR 6 300 000 apmērā).

                              w)

                              Padome 2009. gadā tāpat kā 2008. gadā pārdalīja līdzekļus, paredzot ievērojamu budžeta daļu nekustamajam īpašumam, jo īpaši Residence Palace ēkas iegādei, kurai sākotnēji paredzētais piešķīrums tika vairāk nekā divkāršots (papildus 2009. gada budžetā paredzētajiem EUR 15 000 000 tika piešķirti vēl EUR 17 800 000). Kādi ir šīs rīcības iemesli? Vai Padomes Ģenerālsekretariāts var sniegt precīzus datus par šādi gūtajiem ietaupījumiem? Kādas bija Residence Palace ēkas projekta sākotnējās izmaksas? Vai Padome uzskata, ka sākotnējās projekta izmaksas ir noteiktas precīzi vai tās būs lielākas, nekā iepriekš aprēķināts? Kādi pasākumi ir paredzēti šīs ēkas finansēšanai?

                              x)

                              Attiecībā uz Padomes budžeta izpildi un pārnestajām apropriācijām – vai Padome varētu iesniegt 2009. gada budžetā paredzētās summas, norādot izdevumu veidu, par kurām līdz 2010. gada jūnijam nebija saņemti rēķini un kuras tādēļ tika pārnestas uz nākamā gada budžetu?

                              y)

                              Uz 2010. gada budžetu tika pārnesti 2009. gadā uzkrātie piešķirtie ieņēmumi EUR 31 800 000 apmērā. Tie ir aptuveni 70 % no 2009. gadā piešķirtajiem ieņēmumiem. Ar ko ir izskaidrojams tik liels pārnesumu īpatsvars? Kā šie ieņēmumi tiks/ir izmantoti 2010. gadā?

                              z)

                              Ko nozīmē vārdkopa “tehniskais nodrošinājums EUR 25 000 000 apmērā Eiropadomes darba uzsākšanai 2010. gadā” (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/2010, FIN 278, 3.1. punkta 4. aizzīmi)?

                              aa)

                              Kāds konfidencialitātes līmenis tiek piemērots dažādām Padomes budžeta pozīcijām?

                              ab)

                              Vai Padome var minēt konkrētus pasākumus, kas veikti Padomes finanšu pārvaldības uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar jautājumiem, kas minēti 5. punktā Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcijā (10), kura pievienota tā lēmumam par Padomes 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu?

                              ac)

                              Aicina Padomes ģenerālsekretāru iesniegt Parlamenta komitejai, kura atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, šādus dokumentus:

                                          —

                                          Padomes 2009. gada budžetā veikto budžeta pārvietojumu pilnu sarakstu,

                                          —

                                          rakstisku paziņojumu par Padomes izdevumiem saistībā ar ESĪP komandējumiem,

                                          —

                                          dalībvalstu deklarācijas par 2007. gadu (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/2010, FIN 278, 3.2.2. punkta 2. aizzīmi) un

                                          —

                                          Refleksijas grupas ziņojumu, lai saprastu, kāpēc šāda ziņojuma izmaksas ir EUR 1 060 000 (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/2010, FIN 278, 2. punktu);

                  15.

                  pieņem zināšanai Komisijas 2011. gada 25. novembra atbildi uz Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētāja vēstuli, kurā Komisija aicina Parlamentu arī turpmāk sniegt, atlikt vai atteikt pārējām iestādēm apstiprinājumu par budžeta izpildi tāpat kā līdz šim;

                  16.

                  atgādina, ka Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājs 2012. gada 31. janvārī nosūtīja vēstuli Eiropadomes prezidentvalstij, tajā uzsverot vēlmi uzsākt politisko dialogu un pievienojot tai Parlamenta komitejas papildu jautājumus saistībā ar Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu; tālab pauž cerību, ka Padome vēl līdz plenārsēdes debatēm nosūtīs par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgajai komitejai atbildes uz jautājumiem, kuri pievienoti komitejas priekšsēdētāja vēstulei;

                  17.

                  tomēr pauž nožēlu, ka Padome atteicās apmeklēt Budžeta kontroles komitejas oficiālās sanāksmes, kas veltītas Padomes budžeta izpildes apstiprināšanai;

                  18.

                  uzsver, ka Parlamentam ir tiesības, pamatojoties uz Padomes ieteikumu, sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzēto procedūru, kas ir jāinterpretē atbilstoši tās kontekstam un mērķim, proti, pakļaut visa Eiropas Savienības budžeta izpildi Parlamenta kontrolei un uzraudzībai, nepieļaujot nekādus izņēmumus, un sniegt apstiprinājumu par budžeta izpildi autonomi ne tikai attiecībā uz tām budžeta iedaļām, ko izpilda Komisija, bet arī citu Finanšu regulas 1. pantā minēto iestāžu izpildāmajām budžeta iedaļām;

                  19.

                  norāda, ka Padomei kā Eiropas Savienības iestādei ir jānodrošina pārredzamība un pilnībā jāatskaitās Eiropas pilsoņu priekšā par tai uzticēto līdzekļu izlietojumu; uzsver – tas nozīmē, ka Padomei pilnībā un godprātīgi jāiesaistās gada budžeta izpildes apstiprināšanas procesā:

                              —

                              sniedzot detalizētas atbildes uz jautājumiem aptaujas lapā, ko ir sagatavojusi attiecīgā Parlamenta komiteja,

                              —

                              pēc pieprasījuma piedaloties jebkurā komitejas rīkotajā atklātajā uzklausīšanā,

                              —

                              nodrošinot pārstāvību visās attiecīgajās komitejas sanāksmēs, kuras veltītas budžeta izpildes apstiprināšanai;

                  20.

                  uzskata, ka iestāžu sadarbībai starp Parlamentu un Padomi ir ārkārtīgi svarīga nozīme Savienības budžeta izpildes uzraudzībā; tālab prasa Padomei sniegt atbildes uz Parlamenta iesniegtajiem jautājumiem;

                  21.

                  pieprasa Padomei apspriest ikgadējo Eiropas Savienības vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu Padomes sanāksmes publiskajā daļā.

         (1)  OV L 64, 12.3.2010.

         (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

         (3)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

         (4)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

         (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (6)  Lēmums pamatojas Padomes 2002. gada 22. jūlija Reglamentā (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.).

         (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

         (8)  OV L 250, 27.9.2011., 25. lpp.

         (9)  OV L 313, 26.11.2011., 13. lpp.

         (10)  OV L 19, 23.1.2010., 9. lpp.


title: 2011/768/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 27. oktobris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Austrāliju saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību ( GATT ) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai#Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Austrāliju saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību ( GATT ) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai

text:
               30.11.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 317/6

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 27. oktobris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Austrāliju saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai
   (2011/768/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Bulgārijas Republikai un Rumānijai pievienojoties Eiropas Savienībai, Padome 2007. gada 29. janvārī pilnvaroja Komisiju saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu sākt sarunas ar dažām citām Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībvalstīm.

               (2)

               Komisija ir risinājusi sarunas, ievērojot Padomes pieņemtos sarunu norādījumus.

               (3)

               Šīs sarunas ir pabeigtas, un 2010. gada 15. jūnijā tika parafēts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Austrāliju saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai (“nolīgums”).

               (4)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/247/ES (1) nolīgums Savienības vārdā tika parakstīts 2011. gada 24. maijā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (5)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Austrāliju saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai (“nolīgums”).
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā sniegt nolīgumā paredzēto paziņojumu (2).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2011. gada 27. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. MILLER

      (1)  OV L 104, 20.4.2011., 1. lpp.

      (2)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      NOLĪGUMS
      vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Austrāliju saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstos, tām pievienojoties Eiropas Savienībai
      Godātais kungs!
      Pēc sarunām saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstu grozīšanu, tām pievienojoties Eiropas Savienībai, man ir gods ierosināt turpmāko.

                  1.

                  Eiropas Savienība saistību sarakstā, kas attiecas uz ES-27 valstu muitas teritoriju, iekļauj ES-25 valstu saistību sarakstā ietvertās koncesijas ar šādiem grozījumiem:

                              pievieno 400 tonnas (liemeņu svara) piešķīrumam Austrālijai atbilstoši ES tarifa likmes kvotai “aitas vai kazas gaļa, svaiga, atdzesēta vai saldēta”, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 0 %;

                              izveido erga omnes piešķīrumu 200 tonnu (liemeņu svara) atbilstoši ES tarifa likmes kvotai “aitas vai kazas gaļa, svaiga, atdzesēta vai saldēta”, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 0 %;

                              koriģē ES tarifa likmes kvotu “dzīvas aitas, kas nav tīršķirnes vaislas dzīvnieki” ar pašreizējo kvotas likmi 10 %, likvidējot piešķīrumu 1 010 tonnas (Rumānijai) un 4 255 tonnas (Bulgārijai);

                              koriģē ES tarifa likmes kvotu “aitas vai kazas gaļa, svaiga, atdzesēta vai saldēta” ar pašreizējo kvotas likmi 0 %, likvidējot piešķīrumu 75 tonnas (Rumānijai) un 1 250 tonnas (Bulgārijai).

                  2.

                  Eiropas Savienība nodrošinās, ka Austrālijai atbilstoši ES tarifa likmes kvotai “aitas vai kazas gaļa, svaiga, atdzesēta vai saldēta” būs pieejams pilns papildu piešķīrums 400 tonnu apjomā pirmajā gada kvotas periodā, kas piemērojams nolīguma spēkā stāšanās dienā, un turpmāk katrā nākamajā gada kvotas periodā.

                  3.

                  Austrālija piekrīt Eiropas Savienības pieejai attiecībā uz tarifa likmes kvotu izlīdzināšanu kā iespējai saskaņot ES-25 valstu GATT saistības un Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistības pēc nesenās Eiropas Savienības paplašināšanās.

                  4.

                  Jebkurā laikā pēc jebkuras puses pieprasījuma var rīkot apspriešanos par jebkuru iepriekšminēto jautājumu.

            Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt šīs vēstules saturam. Attiecīgā gadījumā šī vēstule kopā ar Jūsu sniegto apstiprinājumu veidos nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Austrāliju.
      Eiropas Savienība un Austrālija paziņos viena otrai par savu iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā. Nolīgums stāsies spēkā četrpadsmitajā dienā pēc pēdējā paziņojuma saņemšanas.
      Lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

            Eiropas Savienības vārdā –

      Godātais kungs!
      Man ir tas gods apstiprināt, ka esmu saņēmis Jūsu šodienas vēstuli ar šādu tekstu:
      “Pēc sarunām saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistību sarakstu grozīšanu, tām pievienojoties Eiropas Savienībai, man ir gods ierosināt turpmāko.

                  1.

                  Eiropas Savienība saistību sarakstā, kas attiecas uz ES-27 valstu muitas teritoriju, iekļauj ES-25 valstu saistību sarakstā ietvertās koncesijas ar šādiem grozījumiem:

                              pievieno 400 tonnas (liemeņu svara) piešķīrumam Austrālijai atbilstoši ES tarifa likmes kvotai “aitas vai kazas gaļa, svaiga, atdzesēta vai saldēta”, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 0 %;

                              izveido erga omnes piešķīrumu 200 tonnu (liemeņu svara) atbilstoši ES tarifa likmes kvotai “aitas vai kazas gaļa, svaiga, atdzesēta vai saldēta”, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 0 %;

                              koriģē ES tarifa likmes kvotu “dzīvas aitas, kas nav tīršķirnes vaislas dzīvnieki” ar pašreizējo kvotas likmi 10 %, likvidējot piešķīrumu 1 010 tonnas (Rumānijai) un 4 255 tonnas (Bulgārijai);

                              koriģē ES tarifa likmes kvotu “aitas vai kazas gaļa, svaiga, atdzesēta vai saldēta” ar pašreizējo kvotas likmi 0 %, likvidējot piešķīrumu 75 tonnas (Rumānijai) un 1 250 tonnas (Bulgārijai).

                  2.

                  Eiropas Savienība nodrošinās, ka Austrālijai atbilstoši ES tarifa likmes kvotai “aitas vai kazas gaļa, svaiga, atdzesēta vai saldēta” būs pieejams pilns papildu piešķīrums 400 tonnu apjomā pirmajā gada kvotas periodā, kas piemērojams nolīguma spēkā stāšanās dienā, un turpmāk katrā nākamajā gada kvotas periodā.

                  3.

                  Austrālija piekrīt Eiropas Savienības pieejai attiecībā uz tarifa likmes kvotu izlīdzināšanu kā iespējai saskaņot ES-25 valstu GATT saistības un Bulgārijas Republikas un Rumānijas saistības pēc nesenās Eiropas Savienības paplašināšanās.

                  4.

                  Jebkurā laikā pēc jebkuras puses pieprasījuma var rīkot apspriešanos par jebkuru iepriekšminēto jautājumu.

            Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt šīs vēstules saturam. Attiecīgā gadījumā šī vēstule kopā ar Jūsu sniegto apstiprinājumu veidos nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Austrāliju.
      Eiropas Savienība un Austrālija paziņos viena otrai par savu iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā. Nolīgums stāsies spēkā četrpadsmitajā dienā pēc pēdējā paziņojuma saņemšanas.”
      Man ir tas gods Jūs informēt, ka mana valdība piekrīt iepriekšminētajā vēstulē izklāstītajam.
      Lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

            Austrālijas valdības vārdā –


title: 2013/606/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Policijas biroja 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Policijas biroja 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/313

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Policijas biroja 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/606/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas biroja 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas biroja 2011. finanšu gada pārskatiem ar Biroja atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (4), un jo īpaši tā 43. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0083/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Policijas biroja direktoram apstiprinājumu par Biroja 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Policijas biroja direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 187. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Policijas biroja 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Policijas biroja 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas biroja 2011. finanšu gada pārskatiem ar Biroja atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (4), un jo īpaši tā 43. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0083/2013),

                  A.

                  tā kā Eiropas Policijas Birojs (“Birojs”), kurš atrodas Hāgā, ir izveidots ar Padomes lēmumu (Lēmums 2009/371/TI);

                  B.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  C.

                  tā 2011. gads bija otrais gads, kad Birojs finansiāli darbojās kā Savienības aģentūra;

                  D.

                  tā kā Biroja 2011. gada budžets bija EUR 84 771 084,01 salīdzinājumā ar EUR 91 830 691,75 2010. gadā, kas ir par 7,69 % mazāk;

                  E.

                  tā kā 2012. gada 10. maijā Parlaments sniedza Biroja direktoram apstiprinājumu par Biroja 2010. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                              —

                              aicināja Biroju pieņemt Civildienesta noteikumu (un citu saistītu iekšēju instrumentu) īstenošanas noteikumus un sagatavot apmācības un attīstības sistēmu,

                              —

                              aicināja Biroju iekļaut gada darba programmā pārskata informāciju par plānotajām ar iepirkumu saistītajām darbībām, kuras var uzskatīt par pamata Finanšu regulas īstenošanas noteikumos paredzēto lēmumu par finansēšanu,

                              —

                              aicināja Biroju pabeigt departamentu un nodaļu precīzu uzdevumu un mērķu izstrādi, pamatojoties uz organizatoriskā darba uzdevumu aprakstu;

                  F.

                  tā kā Birojs 2011. gada martā parakstīja telpu īres līgumu ar uzņēmēju dalībvalsti un 2011. gada jūnijā pārcēlās uz savu jauno mītni;

                  G.

                  tā kā Savienības iemaksa Biroja 2011. gada budžetā bija EUR 83 469 000;

                  H.

                  tā kā 2011. gadā Biroja budžeta izpildes bilance bija pozitīva – kopējā summa bija EUR 6 938 170,36 (pēc valūtas kursa atšķirību atvilkšanas EUR 10 632,56),

                  1.

                  uzskata, ka kopīgi elementi starp Biroju un Eiropas Policijas akadēmiju būtu jāizpēta padziļināti; atkārtoti aicina Komisiju sagatavot vispusīgu ietekmes novērtējumu attiecībā uz šo abu aģentūru iespējamo apvienošanu, norādot izmaksas un ieguvumus un ņemot vērā Biroja un Eiropas Policijas akadēmijas savstarpējo papildināmību un iespējamās sinerģijas, kā arī novērtēt, vai apvienošanās varētu nodrošināt apjomradītus ietaupījumus un veiktspējas optimizēšanu pārrobežu sadarbībā cīņā pret noziedzīgiem nodarījumiem;

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  2.

                  pieņem zināšanai, ka 2011. gadā Biroja saistību apropriāciju izpilde bija 99,1 % attiecībā uz I sadaļu (“Ar personālu saistītie izdevumi”), 75 % attiecībā uz II sadaļu (“Administratīvie izdevumi”) un 95,1 % attiecībā uz III sadaļu (“Pamatdarbības izdevumi”); konstatē, ka Biroja maksājumu apropriāciju izpilde I sadaļā bija 96,8 %, II sadaļā – 33,8 % un III sadaļā – 47,1 %; ņem vērā Biroja paziņojumu, ka izmaksas saistībā ar jauno mītni būtiski ietekmēja izpildes līmeni II un III sadaļā, jo bez šā faktora ietekmes tas būtu sasniedzis attiecīgi 53 % un 58 %; neatkarīgi no tā aicina Biroju veikt īpašus pasākumus, lai uzlabotu budžeta plānošanu un maksājumu izpildes līmeni administratīvo un darbības izdevumu jomā;

                  3.

                  ņem vērā Biroja paziņojumu, ka tas ir ietaupījis EUR 2,6 miljonus tam piešķirtajā 2011. gada budžetā, samazinot valdes sanāksmju skaitu un rakstiskās tulkošanas pakalpojumu izmaksas, vienlaikus modernizējot savu iekšējo rīcībspēju ar mērķi nodrošināt Biroja pakalpojumus lielāka pieprasījuma apstākļos;

                  4.

                  saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu konstatē, ka 2010. gadā nācās anulēt vairāk nekā EUR 1,6 miljonus un 2011. gadā anulēja EUR 1,9 miljonus (9 % no apropriācijām, ko pārnesa no 2010. gada); turklāt norāda, ka arī 2011. gadā pārnesto saistību apropriāciju līmenis bija augsts, proti, EUR 4,2 miljoni (41 %) II sadaļā (“Administratīvie izdevumi”) un EUR 10,6 miljoni (46 %) III sadaļā (“Pamatdarbības izdevumi”); prasa, lai Birojs informētu budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu šos trūkumus, jo augstās pārnesumu un anulāciju likmes liecina par grūtībām Biroja darbību plānošanā un/vai īstenošanā;

                  5.

                  saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu pieņem zināšanai, ka maksājumu līmenis salīdzinājumā ar saistību līmeni bija zems, proti, 34 % attiecībā uz II sadaļu un 45 % attiecībā uz III sadaļu; aicina Biroju informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, ko tas veicis, lai novērstu šos trūkumu, jo maksājumu zemais līmenis ir pretrunā budžeta gada pārskata principam;

                  6.

                  ņem vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Biroja Pensiju fonda 2011. finanšu gada pārskatiem (7) un fonda sniegtās atbildes; aicina Biroju informēt Parlamentu par visiem lēmumiem attiecībā uz Pensiju fonda turpmāko darbību;

         Aktīvi

                  7.

                  saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu atzīst, ka ir nepilnības attiecībā uz aktīvu fizisko kontroli un uzskaiti pirms un pēc pārcelšanās uz jaunajām telpām; turklāt pauž bažas par to, ka apdrošināšanas līgumi neatspoguļo Biroja aktīvu vērtību: pirms pārcelšanās neto aktīvus apdrošināja aptuveni par EUR 17 miljoniem par daudz, savukārt revīzijas veikšanas laikā to apdrošināšana ir nepietiekama aptuveni par EUR 21 miljonu;

         Validācijas sistēma

                  8.

                  saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu konstatē, ka galvenais grāmatvedis nebija pilnībā apstiprinājis grāmatvedības sistēmu, kas tomēr neietekmēja kontu pareizību un likumību; atzinīgi vērtē Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) 2011. gadā veikto revīziju par plānošanas un budžeta līdzekļu sadales procedūru, kurā apstiprinājās pozitīva attīstība šajā sakarā;

         Darbā pieņemšanas procedūras

                  9.

                  no Revīzijas palātas ziņojuma pieņem zināšanai, ka Birojs varētu uzlabot darbā pieņemšanas procedūru pārredzamību; aicina Biroju paskaidrot iespējamās nepilnības tā darbā pieņemšanas procedūrā; uzskata, ka dažas Civildienesta noteikumu prasības var radīt ievērojamu administratīvo slogu;

         Finanšu noteikumi

                  10.

                  saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu norāda, ka Biroja finanšu noteikumos minēti sīkāki noteikumi un procedūras, kas noteikti Biroja finanšu noteikumu īstenošanas kārtībā, taču īstenošanas kārtība vēl nav pieņemta; aicina Biroju informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par stāvokli attiecībā uz īstenošanas noteikumu pieņemšanu;

                  11.

                  atzinīgi vērtē IRD 2011. gada revīzijas ziņojumu par plānošanu un budžeta procesu Birojā; ņem vērā ieteikumu, ka Birojam būtu jāpaskaidro termiņu prioritāte; atzinīgi vērtē to, ka Birojs ir sācis veikt pasākumus šā ieteikuma īstenošanai;

         Iekšējā revīzija

                  12.

                  atgādina, ka IRD 2011. gadā veica vienu revīziju nolūkā novērtēt Biroja iekšējās sistēmas atbilstību un efektivitāti attiecībā uz plānošanas un budžeta līdzekļu sadales procedūrām; turklāt norāda, ka šīs revīzijas darbības joma neaptvēra iepirkuma plānošanu;

                  13.

                  atzinīgi vērtē IRD secinājumus par to, ka spēkā esošā iekšējās kontroles sistēma nodrošina pamatotu pārliecību attiecībā uz darbības mērķu sasniegšanu, kuri noteikti plānošanas un budžeta līdzekļu sadales procesā;

                  14.

                  norāda, ka turpmāk minētās jomas IRD ir novērtējis kā tādas, kurām raksturīgs augsts risks:

                              —

                              darbības nepārtrauktības pārvaldība,

                              —

                              iesniegumos minēto prasību pārvaldība, projektu pārvaldības sistēma un ieinteresēto personu saistības,

                              —

                              personāla kompetences,

                              —

                              atkarība no atsevišķiem cilvēkiem un zināšanu tālāknodošana;

                        aicina Biroju izpildīt visus IRD ieteikumus, lai uzlabotu stāvokli šajās jomās, un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem;

                  15.

                  norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti 2013. gada 17. aprīļa rezolūcijā (8) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 187. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 286, 17.10.2012., 276. lpp.

         (7)  Eiropola Pensiju fonda mērķis ir finansēt un izmaksāt pensijas darbiniekiem, kuri strādāja Eiropolā, pirms tas 2010. gada 1. janvārī kļuva par ES aģentūru.

         (8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).