title: Izpildu Komitejas lēmums (1998. gada 16. decembris) par dokumentu konsultantu saskaņotu izmantošanu (SCH/Com–ex (98) 59 rev.)

text:
Avis juridique important

|

41998D0059

Official Journal L 239 , 22/09/2000 P. 0308 - 0316

IZPILDU KOMITEJAS LĒMUMS(1998. gada 16. decembris)par dokumentu konsultantu saskaņotu izmantošanu(SCH/Com-ex (98) 59 rev.)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu,ņemot vērā iepriekšminētās konvencijas 12. un 26. pantu,ņemot vērā 1998. gada 16. septembra deklarāciju (dokuments SCH/Com-ex (98) decl 3),IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. Ar šo tiek apstiprināts plāns saskaņotai dokumentu konsultantu izmantošanai gaisa un jūras satiksmes jomā un konsulārajās pārstāvniecībās (dokuments SCH/I-Front (98) 171 rev 4).2. Ar šo tiek apstiprināts to vietu saraksts, kuras šobrīd var uzskatīt par piemērotām dokumentu konsultāciju sniegšanai, un norādītas pašreizējās galvenās vietas un reģioni (dokuments SCH/I-Front (98) 184 rev 3)Berlīnē, 1998. gada 16. decembrīPriekšsēdētājsC. H. SchapperSCH/I-Front (98) 171 rev 4IEVIEŠANAS PRINCIPIIzpildu komiteja 1998. gada 16. septembra sanāksmē uzvēra dokumentu konsultāciju lielo nozīmi cīņā pret nelikumīgu ieceļošanu Šengenas zonā (SCH/Com-ex (98) decl 3).Izpildu komiteja arī pilnvaroja veikt turpmāk izklāstītos praktiskos pasākumus.Saskaņota dokumentu konsultantu norīkošana gaisa un jūras satiksmes jomā, kā arī konsulārajās pārstāvniecībās notiek atbilstoši šādām vadlīnijām:1. Pasākumi kopīgu dokumentu konsultantu grupu izveidošanaia) Šengenas valstis vajadzības gadījumā organizē šādus turpmāk nosauktos informatīvos seminārus, kuru saturs un ilgums atšķiras katrā atsevišķā gadījumā:- viltotu un falsificētu dokumentu noteikšana,- darbības metodes,- iekārtu iegāde viltotu un falsificētu dokumentu noteikšanai,- tiesiskā reglamentācija un pārbaužu noteikumi.Šos konsultāciju pakalpojumus sniedz:- aviokompānijām un kuģošanas sabiedrībām,- lai palīdzētu vienas vai vairāku Šengenas valstu konsulārajām pārstāvniecībām trešajās valstīs,- lai palīdzētu robežkontroles dienestiem vai imigrācijas iestādēm trešo valstu lidostās un jūras ostās.Dokumentu konsultanti palīdz arī transporta uzņēmumiem un par pārbaudēm atbildīgajam personālam veikt pārbaudes pirms iekāpšanas transportlīdzekļos lidostās un izbraukšanas ostās.Šengenas valstis cenšas norīkot konsultantus uz laiku no divām līdz trim nedēļām. Atsevišķas valstis saglabā tiesības veikt vienpusējus turpmākos pasākumus.b) Šengenas valstis izraugās centrālos kontaktpunktus, kurus izmanto, lai nodotu informāciju par konsultāciju nepieciešamību un atbalsta sniegšanas iespējām, lai risinātu organizatoriskos jautājumus un paziņotu informāciju, kas saistīta ar dokumentu konsultācijām. Norīkojumu ierosinājušās Šengenas valsts centrālais kontaktpunkts atbild par darbības koordināciju (sagatavošana, ieviešana un kontrole attiecībā uz konkrētām norīkošanas darbībām). Gan prezidējošā valsts, gan centrālais kontaktpunkts ņem vērā līdzīgas darbības, kādas tiek veiktas ES ietvaros.c) Centrālie kontaktpunkti darbojas kopā, pamatojoties uz savstarpēju uzticību.d) Centrālie kontaktpunkti regulāri nosaka pieprasījumu pēc mācību materiāliem, ko tie attiecīgā gadījumā papildina, pamatojoties uz praktisko pieredzi, un cits citu nekavējoties informē par jaunām metodēm.e) Prezidējošā valsts laikus apspriežas ar delegācijām par nepieciešamību pieteikties uz ES finansējumu (Odysseus) un - attiecībā uz praktiskiem jautājumiem saistībā ar mācību kursiem, atbalstu un mācību materiālu sagatavošanu - iesniedz Eiropas Komisijai pieteikumu finansiālai palīdzībai no Odysseus programmas ar ES prezidējošās valsts starpniecību. Pirmo šādu pieteikumu kopā ar veicamā projekta aprakstu (projekta dalībvalstis, grupu koordinācija, vieta, finanšu ieguldījums) iesniedz līdz 1999. gada 31. martam (iesniegšanas pēdējā diena).2. Piemērotas vietas izvēle dokumentu konsultāciju sniegšanaiDokumentu konsultāciju sniegšanai piemērotas konsulārās pārstāvniecības un (vai) transporta uzņēmumu ārvalstu birojus, ņemot vērā situāciju katrā konkrētā gadījumā atsevišķi, izvēlas robežu apakšgrupa.Pat ja minētajā sarakstā nav atsevišķi minētas iekšzemes aviokompānijas un kuģošanas sabiedrības, kas ieved pasažierus Šengenas teritorijā, arī tām atkarībā no iespējām piedāvā mācības.Turklāt, ja ir iespēja, dokumentu konsultācijas var piedāvāt arī transporta uzņēmumiem, kas tieši neapkalpo galamērķus Šengenas zonā, bet veic pārvadājumus pievadmaršrutos līdz izbraukšanas punktiem, no kuriem pa gaisa un jūras ceļiem pasažieri nokļūst Šengenas zonā.Visos gadījumos, kad sagatavoti individuāli konsultāciju projekti, nekavējoties jāsazinās ar konsulārajām pārstāvniecībām un transporta uzņēmumiem. Visas Šengenas valstu konsulārās pārstāvniecības tiek informētas par dokumentu konsultantu plānotajiem norīkojumiem uz pārstāvniecībām vietējā līmenī.3. Galveno vietu un reģionu noteikšanaDokumentu konsultantu norīkošanas pamatā ir konkrētās situācijas izvērtējums. Robežu apakšgrupa atsevišķi noteiks galvenās vietas un reģionus.4. Prasības dokumentu konsultantamDarbiniekiem, kas strādā par dokumentu konsultantiem, jābūt piemērotiem no profesionālā un personības viedokļa. Tiem jābūt vismaz piecu gadu pieredzei līdzīga līmeņa amatā.Dokumentu konsultantiem pietiekamā līmenī jāprot galvenā valoda, ko izmanto saistībā ar gaisa un jūras satiksmi tajā vietā, kur šie konsultanti strādās, un tiem noteikti labi jāpārzina gaisa transporta un dokumentācijas terminoloģija angļu valodā (Starptautiskās gaisa transporta asociācijas mācību materiāli). Amatpersonām, kas strādā par dokumentu konsultantiem, nepieciešamas arī pedagoģijas un didaktikas prasmes.5. Ziņošana un tālākas attīstības plāniPēc uzdevuma paveikšanas dokumentu konsultanti sagatavo rakstisku ziņojumu par uzdevuma gaitu un konstatētajiem trūkumiem, par darbības metodēm un veiktajiem pretpasākumiem. Ziņojumu nosūta vadošajai valstij un tālāk Šengenas sekretariātam, kas savukārt to pārsūta visām robežu apakšgrupas delegācijām.Prezidējošā valsts reizi kalendārajā pusgadā sagatavo kopsavilkuma ziņojumu iesniegšanai I darba grupai policijas un drošības jautājumos par darbībām, kas veiktas šajos sešos mēnešos, ietverot analīzi.Prezidējošā valsts arī sagatavo priekšlikumus turpmākai procedūrai, ieskaitot turpmāku konsultāciju pasākumu un tehnisku vai taktisku uzlabojumu plānošanu, un iesniedz šos priekšlikumus apstiprināšanai robežu apakšgrupā.SCH/I-front (98) 184 rev 3DOKUMENTU KONSULTANTU SASKAŅOTA NORĪKOŠANA GAISA UN JŪRAS SATIKSMES JOMĀ UN KONSULĀRAJĀS PĀRSTĀVNIECĪBĀSTo vietu izvēle, ko šobrīd var uzskatīt par piemērotām dokumentu konsultāciju sniegšanai, un norādes par pašreizējām galvenajām vietām un reģioniemI To vietu izvēle, kas uzskatāmas par piemērotām dokumentu konsultantu norīkošanaiPamatojoties uz pašreizējās situācijas novērtējumu, konsulārās pārstāvniecības un/vai aviokompāniju un kuģošanas sabiedrību ārvalstu birojus, kas atrodas turpmāk minētās vietās, uzskata par piemērotiem dokumentu konsultāciju sniegšanai (vajadzības gadījumā saraksts tiks papildināts):- Abidžana (Kotdivuāra)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Francija, Portugāle- Abū Dabī (Apvienotie Arābu Emirāti)Svarīga tranzīta lidosta lidojumiem uz Eiropu, tāpēc konsultācijas un mācības aviosabiedrībai īpaši nāktu par labu- Akra (Gana)Aviosabiedrība- Ankara (Turcija)Aviosabiedrība- Bamako (Mali)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Francija- Bangkoka (Taizeme)Aviosabiedrība- Bisava (Gvineja-Bisava)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Portugāle- Brazavila (Kongo)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Francija- Kasablanka (Maroka)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Spānija- Kolombo (Šrilanka)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Francija- Daka (Bangladeša)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Francija- Dakāra (Senegāla)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Francija, Portugāle, Spānija- Duala (Kamerūna)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Francija- Dubaija (Apvienotie Arābu Emirāti)Svarīga tranzīta lidosta lidojumiem uz Eiropu, tāpēc konsultācijas un mācības aviosabiedrībai īpaši nāktu par labu- HaitiAviosabiedrībaPārstāvniecības: Francija- Hošimina (Vjetnama)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Francija- HonkongaAviosabiedrībaPārstāvniecības: Francija- Islamabada (Pakistāna)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Spānija- Stambula (Turcija)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Spānija- Karači (Pakistāna)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Vācija (ieteicamas intensīvas konsultācijas un mācības)- Kijeva (Ukraina)Pārstāvniecības: Portugāle- KuveitaAviosabiedrība- Lagosa (Nigērija)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Vācija, Francija, Spānija- Lima (Peru)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Spānija- Luanda (Angola)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Portugāle- MakaoAviosabiedrībaPārstāvniecības: Portugāle- Malabo (Ekvatoriālā Gvineja)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Spānija- Maputu (Mozambika)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Portugāle- Maskava (Krievija)Aviosabiedrība- Nādora (Maroka)Pārstāvniecības: Spānija- Nairobi (Kenija)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Vācija, Francija- Pekina (Ķīna),AviosabiedrībaPārstāvniecības: Francija, Spānija- Praja (Kaboverde)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Portugāle- Rabāta (Maroka)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Spānija- Riodežaneiro (Brazīlija)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Portugāle- Santome (Santome un Prinsipi)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Portugāle- Sala (Kaboverde)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Portugāle- Sana (Jemena)Aviosabiedrība- Santodomingo (Dominikana)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Spānija- Šanhaja (Ķīna)AviosabiedrībaPārstāvniecības: Francija- Skopje (Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika)Aviosabiedrība- Tanžera (Maroka)AviosabiedrībaKuģošanas sabiedrībasPārstāvniecības: Spānija- Tetuāna (Maroka)Pārstāvniecības: Spānija- Tirāna (Albānija)Aviosabiedrība- Tunisa (Tunisija)Aviosabiedrība- Jaunde (Kamerūna)AviosabiedrībaPārstāvniecības: FrancijaII Esošo galveno vietu un reģionu noteikšanaNo I daļā minētajām vietām dokumentu konsultantu norīkošanai, kuras pamatā būs situācijas izvērtējums, īpaša prioritāte ir šādām vietām. Saraksts nav galīgs. To atjauninās pēc vajadzības.- Abidžana- Abū Dabī- Akra- Bamako- Brazavila- Kasablanka- Dakāra- Dubaija- Stambula- Lagosa- Maskava- Tirāna- TunisaMērķis ir dokumentu konsultantu saskaņota norīkošana minētajās vietās.Turklāt dokumentu konsultantus cik drīz vien iespējams norīko uz šādām vietām (turpmāk noteiktajā secībā):- Bangkoka- Ankara- Karači- Nairobi- Sana- Skopje


title: Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2017/1761 (2017. gada 25. septembris), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika

text:
               28.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/55

         PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2017/1761
   (2017. gada 25. septembris),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Itālijas Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 18. septembrī un 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumus (ES, Euratom) 2015/1600 (1) un (ES, Euratom) 2015/1790 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

               (2)

               Pēc Claudia BUSCHI kundzes amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 20. septembrim, Mr Gerardo LARGHI, Professore – Dirigente della CISL Scuola dei Laghi di Como e Varese, tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 25. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. MAASIKAS

      (1)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1600 (2015. gada 18. septembris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 248, 24.9.2015., 53. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1790 (2015. gada 1. oktobris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 260, 7.10.2015., 23. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2006/718/KĀDP ( 2006. gada 23. oktobris ), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām

text:
               25.10.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 294/72

      PADOMES LĒMUMS 2006/718/KĀDP
   (2006. gada 23. oktobris),
   ar ko īsteno Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP (2006. gada 10. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām (1), un jo īpaši tās 2. pantu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 10. aprīlī pieņēma Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP, ar ko apstiprināja esošos ierobežojošos pasākumus pret personām, kas atbildīgas par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem 2006. gada 19. marta prezidenta vēlēšanu laikā Baltkrievijā un par vēršanos pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju, un pret fiziskajām vai juridiskajām personām un struktūrām, kas saistītas ar minētajām personām.

               (2)

               Padome 2006. gada 18. maijā pieņēma Kopējo nostāju 2006/362/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP, lai iesaldētu iepriekšminēto personu un ar viņām saistīto fizisko vai juridisko personu un struktūru līdzekļus un saimnieciskos resursus.

               (3)

               Saskaņā ar Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP Padome ir pārskatījusi ierobežojošos pasākumus un nolēmusi, ņemot vērā stāvokļa attīstību, ka būtu jāvēršas pret vēl vairākām personām, kas ir atbildīgas par vēršanos pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju. Tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza Kopējās nostājas 2006/276/KĀDP III un IV pielikumā ietvertie saraksti,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Kopējās nostājas 2006/276/KĀDP III un IV pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2006. gada 23. oktobrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J.-E. ENESTAM

      (1)  OV L 101, 11.4.2006., 5. lpp. Kopējā nostājā grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2006/362/KĀDP (OV L 134, 20.5.2006., 45. lpp.).

      PIELIKUMS
      “
            III PIELIKUMS
            1. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto personu saraksts

                        Vārds (latviešu valodā)

                        Vārds (baltkrievu valodā)

                        Vārds (krievu valodā)

                        Dzimšanas datums

                        Dzimšanas vieta

                        Adrese

                        Pases numurs

                        Amats

                        Lukašenka Aļeksandrs Rigora dēls
                        (Lukašenko Aleksandrs Grigorija dēls)

                        Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

                        ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

                        30.8.1954.

                        Kopisa, Vitebskas apgabals

                        Prezidents

                        Ņevihlass Genādzijs Mikalaja dēls
                        (Ņeviglass Genādijs Nikolaja dēls)

                        Невыглас Генадзь Мікалаевіч

                        НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

                        11.2.1954.

                        Parahonska, Pinskas apgabals

                        Prezidenta administrācijas vadītājs

                        Pjatkeviča Nataļja Uladzimira meita
                        (Petkeviča Natālija Vladimira meita)

                        Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

                        ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

                        24.10.1972.

                        Minska

                        Prezidenta administrācijas vadītāja vietniece

                        Rubinavs Anatols Mikalaja dēls
                        (Rubinovs Anatolijs Nikolaja dēls)

                        Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

                        РУБИНОВ Анатолий Николаевич

                        15.4.1939.

                        Mogiļeva

                        Prezidenta administrācijas vadītāja vietnieks masu informācijas līdzekļu un ideoloģijas jautājumos

                        Praļaskovskis Aļegs Vitolda dēls
                        (Proļeskovskis Oļegs Vitolda dēls)

                        Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

                        ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

                        1.10.1963.

                        Zagorska, tagad Sergijevposada (Krievija) (Sergijev Posad)

                        Prezidenta administrācijas padomnieks un galvenā ideoloģijas departamenta vadītājs

                        Radzjkovs Aļaksandrs Mihaila dēls
                        (Radkovs Aleksandrs Mihaila dēls)

                        Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

                        РАДЬКОВ Александр Михайлович

                        1.7.1951.

                        Votņa, Bihovas rajons, Mogiļevas apgabals

                           Вотня Быховского района Могилевской области

                        Izglītības ministrs

                        Rusakevičs Uladzimirs Vasilija dēls
                        (Rusakevičs Vladimirs Vasilija dēls)

                        Русакевіч Уладзімір Васільевіч

                        РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

                        13.9.1947.

                        Vigonošči, Brestas apgabals

                        Informācijas ministrs

                        Halavanovs Viktors Rigora dēls
                        (Golovanovs Viktors Grigorija dēls)

                        Галаванаў Віктар Рыгоравіч

                        ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

                        1952.

                        Borisova

                        Tieslietu ministrs

                        Zimovskis Aļaksandrs Leonida dēls
                        (Zimovskis Aleksandrs Leonīda dēls)

                        Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

                        ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

                        10.1.1961.

                        Vācija

                        Parlamenta augšpalātas deputāts; Baltkrievijas radio un televīzijas sabiedrības vadītājs

                        Kanapļevs Uladzimirs Mikalaja dēls
                        (Konopļevs Vladimirs Nikolaja dēls)

                        Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

                        КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

                        3.1.1954.

                        Akuļinci, Mogiļevas rajons

                           Акулинцы Могилевского района

                        Parlamenta apakšpalātas priekšsēdētājs

                        Čarhiņecs Mikalajs Ivana dēls
                        (Čergiņecs Nikolajs Ivana dēls)

                        Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

                        ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

                        17.10.1937.

                        Minska

                        Parlamenta augšpalātas Ārlietu komitejas priekšsēdētājs

                        Kascjans Sjargejs Ivana dēls
                        (Kostjans Sergejs Ivana dēls)

                        Касцян Сяргей Iванавiч

                        КОСТЯН Сергей Иванович

                        15.1.1941.

                        Usohi, Kličevas rajons, Mogiļevas apgabals

                           Усохи Кличевского района Могилевской области

                        Parlamenta apakšpalātas Ārlietu komitejas priekšsēdētājs

                        Orda Mihails Sjargeja dēls
                        (Orda Mihails Sergeja dēls)

                        Орда Мiхаiл Сяргеевiч

                        ОРДА Михаил Сергеевич

                        28.9.1966.

                        Djatlova, Grodņas apgabals,

                           Дятлово Гродненской области

                        Parlamenta augšpalātas deputāts, Baltkrievijas Republikas jaunatnes savienības (BRSM) vadītājs

                        Lazaviks Mikalajs Ivana dēls
                        (Lozoviks Nikolajs Ivana dēls)

                        Лазавік Мікалай Іванавіч

                        ЛОЗОВИК Николай Иванович

                        18.1.1951.

                        Neviņani, Viļejas rajons, Minskas apgabals,

                           Невиняны Вилейского р-на Минской обл

                        CVK pārstāvis

                        Miklaševičs Pjatrs Pjatra dēls
                        (Miklaševičs Pjotrs Pjotra dēls)

                        Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

                        МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

                        1954.

                        Kosuta, Minskas apgabals

                           Косута Минской области

                        Ģenerālprokurors

                        Sļiževskis Aļegs Leanida dēls
                        (Sļiževskis Oļegs Leonīda dēls)

                        Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

                        СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

                        Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas vadītājs

                        Haritons Aļaksandrs
                        (Haritons Aleksandrs)

                        Харытон Аляксандр

                        ХАРИТОН Александр

                        Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas konsultants

                        Smirnovs Jauhens Aļaksandra dēls
                        (Smirnovs Jevgēņijs Aleksandra dēls)

                        Смiрноў Яўген Аляксандравiч

                        CМИРНОВ Евгений Александрович

                        15.3.1949.

                        Rjazaņas apgabals, Krievija

                        Saimnieciskās tiesas priekšēdētāja pirmais vietnieks

                        Ravucka Nadzeja Zala meita
                        (Reucka Nadežda Zala meita)

                        Равуцкая Надзея Залаўна

                        РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

                        Minskas Maskavas rajona tiesnese

                        Trubņikavs Mikalajs Aļakseja dēls
                        (Trubņikovs Nikolajs Alekseja dēls)

                        Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

                        ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

                        Minskas Partizānu rajona tiesnesis

                        Kuprijanavs Mikalajs Mihaila dēls
                        (Kuprijanovs Nikolajs Mihaila dēls)

                        Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

                        КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

                        Ģenerālprokurora vietnieks

                        Suharenka Scjapans Mikalaja dēls
                        (Suhorenko Stepans Nikolaja dēls)

                        Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

                        СУХОРЕНКО Степан Николаевич

                        27.1.1957.

                        Zdudiči, Svetlogorskas rajons, Gomeļas apgabals,

                           Здудичи Светлогорского района Гомельской области

                        VDK priekšsēdētājs

                        Dzemjancejs Vasilis Ivanavičs
                        (Demetijs Vasīlijs Ivana dēls)

                        Дземянцей Васiль Iванавіч

                        ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

                        VDK priekšsēdētāja pirmais vietnieks

                        Koziks Leanīds Pjatra dēls
                        (Koziks Leonīds Pjotra dēls)

                        Козiк Леанiд Пятровiч

                        КОЗИК Леонид Петрович

                        13.7.1948.

                        Borisova

                        Arodbiedrību federācijas vadītājs

                        Kaļada Aļaksandrs Mihaila dēls
                        (Koleda Aleksandrs Mihaila dēls)

                        Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

                        КОЛЕДА Александр Михайлович

                        Brestas apgabala vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs

                        Mihasevs Uladzimirs Iļas dēls
                        (Mihasevs Vladimirs Iļjas dēls)

                        Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

                        МИХАСЕВ Владимир Ильич

                        Gomeļas apgabala CVK priekšsēdētājs

                        Lučina Leanīds Aļaksandra dēls
                        (Lučina Leonīds Aleksandra dēls)

                        Лучына Леанiд Аляксандравiч

                        ЛУЧИНА Леонид Александрович

                        18.11.1947.

                        Minskas apgabals

                        Grodņas apgabala CVK priekšsēdētājs

                        Karpenka Ihars Vasilija dēls
                        (Karpenko Igors Vasilija dēls)

                        Карпенка Iгар Васiльевiч

                        КАРПЕНКО Игорь Васильевич

                        28.4.1964.

                        Novokuzņecka, Kemerovas apgabals, Krievija

                           Новокузнецк Кемеровской области, Россия

                        Minskas pilsētas CVK priekšsēdētājs

                        Kurlovičs Uladzimirs Anatolija dēls
                        (Kurlovičs Vladimirs Anatolija dēls)

                        Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

                        КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

                        Minskas apgabala CVK priekšsēdētājs

                        Mjaceļica Mikalajs Cimafeja dēls
                        (Meteļica Nikolajs Timofeja dēls)

                        Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

                        МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

                        Mogiļevas apgabala CVK priekšsēdētājs

                        Piščuļonaks Mihails Vasiļa dēls
                        (Piščuļonoks Mihails Vasilija dēls)

                        Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

                        ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

                        Vitebskas apgabala CVK priekšsēdētājs

                        Ribakovs Aļaksejs
                        (Ribakovs Aleksejs)

                        Рыбакоў Аляксей

                        РЫБАКОВ Алексей

                        Ul. Jeseņina 31-1-104, Minsk

                        Minskas Maskavas rajona apgabaltiesas tiesnesis

                        Bortniks Sergejs Aļaksandra dēls
                        (Bortņiks Sergejs Aleksandra dēls)

                        Бортнік Сяргей Аляксандравiч

                        БОРТНИК Сергей Александрович

                        28.5.1953.

                        Minska

                        Ul. Surganovo 80-263, Minsk

                        MP 0469554

                        Valsts prokurors

                        Jasinovičs Leanids Stanislava dēls
                        (Jasinovičs Leonīds Staņislava dēls)

                        Ясіновіч Леанід Станіслававіч

                        ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

                        26.11.1961.

                        Buhani, Vitebskas apgabals

                        Ul. Gorovca 4-104, Minsk

                        MP 0515811

                        Minskas Centra rajona apgabaltiesas tiesnesis

                        Mihuns Andrejs Arkadzija dēls
                        (Miguns Andrejs Arkadija dēls)

                        Мігун Андрэй Аркадзевiч

                        МИГУН Андрей Аркадевич

                        5.2.1978.

                        Minska

                        UI. Goreckovo Maksima 53-16, Minsk

                        MP 1313262

                        Valsts prokurors

            IV PIELIKUMS
            1. panta a) apakšpunktā minēto personu saraksts

                        Vārds (latviešu valodā)

                        Vārds (baltkrievu valodā)

                        Vārds (krievu valodā)

                        Dzimšanas datums

                        Dzimšanas vieta

                        Adrese

                        Pases numurs

                        Amats

                        Lukašenka Aļaksandrs Rigora dēls
                        (Lukašenko Aleksandrs Grigorija dēls)

                        Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

                        ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

                        30.8.1954.

                        Kopisa, Vitebskas apgabals

                        Prezidents

                        Ņevihlass Genādzijs Mikalaja dēls
                        (Ņeviglass Genādijs Nikolaja dēls)

                        Невыглас Генадзь Мікалаевіч

                        НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

                        11.2.1954.

                        Parahonska, Pinskas apgabals

                        Prezidenta administrācijas vadītājs

                        Pjatkeviča Nataļja Uladzimira meita
                        (Petkeviča Natālija Vladimira meita)

                        Пяткевіч Наталля Уладзіміраўна

                        ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

                        24.10.1972.

                        Minska

                        Prezidenta administrācijas vadītāja vietniece

                        Rubinavs Anatols Mikalaja dēls
                        (Rubinovs Anatolijs Nikolaja dēls)

                        Рубiнаў Анатоль Мікалаевіч

                        РУБИНОВ Анатолий Николаевич

                        15.4.1939.

                        Mogiļeva

                        Prezidenta administrācijas vadītāja vietnieks masu informācijas līdzekļu un ideoloģijas jautājumos

                        Praļaskovskis Aļegs Vitolda dēls
                        (Proļeskovskis Oļegs Vitolda dēls)

                        Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

                        ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

                        1.10.1963.

                        Zagorska (Krievija, tagad Sergijev Posad)

                        Prezidenta administrācijas padomnieks un galvenā ideoloģijas departamenta vadītājs

                        Radzjkovs Aļaksandrs Mihaila dēls
                        (Radkovs Aleksandrs Mihaila dēls)

                        Радзькоў Аляксандр Міхайлавіч

                        РАДЬКОВ Александр Михайлович

                        1.7.1951.

                        Votņa, Bihovas rajons, Mogiļevas apgabals

                           Вотня Быховского района Могилевской области

                        Izglītības ministrs

                        Rusakevičs Uladzimirs Vasilija dēls
                        (Rusakevičs Vladimirs Vasilija dēls)

                        Русакевіч Уладзімір Васільевіч

                        РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

                        13.9.1947.

                        Vigonošči, Brestas apgabals

                           Выгонощи, Брестская область

                        Informācijas ministrs

                        Halavanavs Viktors Rigora dēls
                        (Golovanovs Viktors Grigorija dēls)

                        Галаванаў Віктар Рыгоравіч

                        ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

                        1952.

                        Borisova

                        Tieslietu ministrs

                        Zimovskis Aļaksandrs Leonida dēls
                        (Zimovskis Aleksandrs Leonīda dēls)

                        Зімоўскі Аляксандр Леанідавіч

                        ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

                        10.1.1961.

                        Vācija

                        Parlamenta augšpalātas deputāts; Baltkrievijas radio un televīzijas sabiedrības vadītājs

                        Kanapļevs Uladzimirs Mikalaja dēls
                        (Konopļevs Vladimirs Nikolaja dēls)

                        Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

                        КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

                        3.1.1954.

                        Akuļinci, Mogiļevas rajons

                           Акулинцы Могилевского района

                        Parlamenta apakšpalātas priekšsēdētājs

                        Čarhiņecs Mikalajs Ivana dēls
                        (Čergiņecs Nikolajs Ivana dēls)

                        Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

                        ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

                        17.10.1937.

                        Minska

                        Parlamenta augšpalātas ārlietu komitejas priekšsēdētājs

                        Kascjans Sjargejs Ivana dēls
                        (Kostjans Sergejs Ivana dēls)

                        Касцян Сяргей Iванавiч

                        КОСТЯН Сергей Иванович

                        15.1.1941.

                        Usohi, Kličevas rajons, Mogiļevas apgabals

                           Усохи Кличевского района Могилевской области

                        Parlamenta apakšpalātas ārlietu komitejas priekšsēdētājs

                        Orda Mihails Sjargeja dēls
                        (Orda Mihails Sergeja dēls)

                        Орда Мiхаiл Сяргеевiч

                        ОРДА Михаил Сергеевич

                        28.9.1966.

                        Djatlova, Grodņas apgabals

                           Дятлово Гродненской области

                        Parlamenta augšpalātas deputāts, Baltkrievijas Republikas jaunatnes savienības (BRSM) vadītājs

                        Lazaviks Mikalajs Ivana dēls
                        (Lozoviks Nikolajs Ivana dēls)

                        Лазавік Мікалай Іванавіч

                        ЛОЗОВИК Николай Иванович

                        18.1.1951.

                        Neviņani, Viļejas rajons, Minskas apgabals

                           Невиняны Вилейского р-на Минской обл

                        CVK pārstāvis

                        Miklaševičs Pjatrs Pjatra dēls
                        (Miklaševičs Pjotrs Pjotra dēls)

                        Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

                        МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

                        1954.

                        Kosuta, Minskas apgabals

                           Косута Минской области

                        Ģenerālprokurors

                        Sļiževskis Aļegs Leanida dēls
                        (Sļiževskis Oļegs Leonīda dēls)

                        Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

                        СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

                        Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas vadītājs

                        Haritons Aļaksandrs
                        (Haritons Aleksandrs)

                        Харытон Аляксандр

                        ХАРИТОН Александр

                        Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas konsultants

                        Smirnovs Jauhens Aļaksandra dēls
                        (Smirnovs Jevgēņijs Aleksandra dēls)

                        Смiрноў Яўген Аляксандравiч

                        CМИРНОВ Евгений Александрович

                        15.3.1949.

                        Rjazaņas apgabals, Krievija

                        Saimnieciskās tiesas priekšēdētāja pirmais vietnieks

                        Ravucka Nadzeja Zala meita
                        (Reucka Nadežda Zala meita)

                        Равуцкая Надзея Залаўна

                        РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

                        Minskas Maskavas rajona tiesnese

                        Trubņikavs Mikalajs Aļakseja dēls
                        (Trubņikovs Nikolajs Alekseja dēls)

                        Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

                        ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

                        Minskas Partizānu rajona tiesnesis

                        Kuprijanavs Mikalajs Mihaila dēls
                        (Kuprijanovs Nikolajs Mihaila dēls)

                        Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

                        КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

                        Ģenerālprokurora vietnieks

                        Suharenka Scjapans Mikalaja dēls
                        (Suhorenko Stepans Nikolaja dēls)

                        Сухарэнка Сцяпан Мікалаевіч

                        СУХОРЕНКО Степан Николаевич

                        27.1.1957.

                        Zdudiči, Svetogorskas rajons, Gomeļas apgabals

                           Здудичи Светлогорского района Гомельской области

                        VDK priekšsēdētājs

                        Dzemjancejs Vasilis Ivana dēls
                        (Demetijs Vasīlijs Ivana dēls)

                        Дземянцей Васiль Iванавіч

                        ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

                        VDK priekšsēdētāja pirmais vietnieks

                        Koziks Leanīds Pjatra dēls
                        (Koziks Leonīds Pjotra dēls)

                        Козiк Леанiд Пятровiч

                        КОЗИК Леонид Петрович

                        13.7.1948.

                        Borisova

                        Arodbiedrību federācijas vadītājs

                        Kaļada Aļaksandrs Mihaila dēls
                        (Koļeda Aleksandrs Mihaila dēls)

                        Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

                        КОЛЕДА Александр Михайлович

                        Brestas apgabala vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs

                        Mihasevs Vladzimirs Iļjas dēls
                        (Mihaševs Vladimirs Iļjas dēls)

                        Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

                        МИХАСЕВ Владимир Ильич

                        Gomeļas apgabala CVK priekšsēdētājs

                        Lučina Leanīds Aļaksandra dēls
                        (Lučina Leonīds Aleksandra dēls)

                        Лучына Леанiд Аляксандравiч

                        ЛУЧИНА Леонид Александрович

                        18.11.1947.

                        Minskas apgabals

                        Grodņas apgabala CVK priekšsēdētājs

                        Karpenka Ihars Vasilija dēls
                        (Karpenko Igors Vasilija dēls)

                        Карпенка Iгар Васiльевiч

                        КАРПЕНКО Игорь Васильевич

                        28.4.1964.

                        Novokuzņecka, Kemerovas apgabals, Krievija

                           Новокузнецк Кемеровской области, Россия

                        Minskas pilsētas CVK priekšsēdētājs

                        Kurlovičs Uladzimirs Anatolija dēls
                        (Kurlovičs Vladimirs Anatolija dēls)

                        Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

                        КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

                        Minskas apgabala CVK priekšsēdētājs

                        Mjaceļica Mikalajs Cimafeja dēls
                        (Meteļica Nikolajs Timofeja dēls)

                        Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

                        МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

                        Mogiļevas apgabala CVK priekšsēdētājs

                        Piščuļenaks Mihails Vasiļa dēls
                        (Piščuļenoks Mihails Vasilija dēls)

                        Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

                        ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

                        Vitebskas apgabala CVK priekšsēdētājs

                        Šeimans Viktors Vladimira dēls

                        26.5.1958.

                        Grodņas apgabals

                        Drošības padomes valsts sekretārs

                        Pavļučenko Dmitrijs Valerija dēls
                        (Pavličenko Dmitrijs Valērija dēls)

                        1966.

                        Vitebska

                        Iekšlietu ministrijas īpašās reaģēšanas grupas vadītājs (SOBR)

                        Naumovs Vladimirs
                        Vladimira dēls

                        7.2.1956.

                        Iekšlietu ministrs

                        Jermošina Lidija Mihaila meita

                        29.1.1953.

                        Slucka (Minskas apgabals)

                        Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja

                        Podobeds Jurijs Nikolaja dēls

                        5.3.1962.

                        Slucka (Minskas apgabals)

                        Milicijas apakšpulkvedis, Iekšlietu ministrijas īpašu uzdevumu vienība (OMON)

                        Ribakovs Aļaksejs
                        (Ribakovs Aleksejs)

                        Рыбакоў Аляксей

                        РЫБАКОВ Алексей

                        Ul. Jeseņina 31-1-104, Minsk

                        Minskas Maskavas rajona apgabaltiesas tiesnesis

                        Bortniks Sjargejs Aļaksandra dēls
                        (Bortņiks Sergejs Aleksandra dēls)

                        Бортнік Сяргей Аляксандравiч

                        БОРТНИК Сергей Александрович

                        28.5.1953.

                        Minska

                        Ul. Surganovo 80-263, Minsk

                        MP 0469554

                        Valsts prokurors

                        Jasinovičs Leanids Stanislava dēls
                        (Jasinovičs Leonīds Stanislava dēls)

                        Ясіновіч Леанід Станіслававіч

                        ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

                        26.11.1961.

                        Buhani, Vitebskas apgabals

                        Ul. Gorovca 4-104, Minsk

                        MP 0515811

                        Minskas Centra rajona apgabaltiesas tiesnesis

                        Mihuns Andrejs Arkadzija dēls
                        (Miguns Andrejs Arkādija dēls)

                        Мігун Андрэй Аркадзевiч

                        МИГУН Андрей Аркадевич

                        5.2.1978.

                        Minska

                        UI. Goreckovo Maksima 53-16, Minsk

                        MP 1313262

                        Valsts prokurors

                  ”


title: Politikas un drošības Komitejas Lēmums EUPT/1/2008 ( 2008. gada 6. jūnijs ), ar ko groza Lēmumu EUPT/2/2007 par Eiropas Savienības plānošanas grupas ( EUPT Kosova) vadītāja iecelšanu amatā

text:
               3.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 173/30

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUPT/1/2008
   (2008. gada 6. jūnijs),
   ar ko groza Lēmumu EUPT/2/2007 par Eiropas Savienības plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāja iecelšanu amatā
   (2008/545/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2006/304/KĀDP (2006. gada 10. aprīlis), ar ko izveido ES plānošanas grupu (EUPT Kosova) saistībā ar iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās (1), un jo īpaši tās 6. pantu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP (2008. gada 4. februāris) par Eiropas Savienības Tiesiskuma misiju Kosovā (EULEX KOSOVO) un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu un 5. panta 2. punktu (2),
   tā kā:

               (1)

               Politikas un drošības komiteja (PDK) ar Lēmumu EUPT/2/2007 (3), kas stājas spēkā 2008. gada 1. janvārī, nolēma iecelt Roy REEVE par ES plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāju attiecībā uz iespējamu ES krīzes pārvarēšanas operāciju Kosovā tiesiskuma jomā un citās iespējamās jomās.

               (2)

               Vienotās rīcības 2006/304/KĀDP 6. pantā ir paredzēts, ka Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus saskaņā ar Līguma 25. pantu, tostarp lēmumu pēc ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja ierosinājuma iecelt ES plānošanas grupas (EUPT Kosova) vadītāju,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Politikas un drošības komitejas Lēmuma EUPT/2/2007 2. panta otrā daļa tiek dzēsta.

      Briselē, 2008. gada 6. jūnijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. IPAVIC

      (1)  OV L 112, 26.4.2006., 19. lpp. Vienotajā rīcībā jaunākie grozījumi izdarīti ar Vienoto rīcību 2008/228/KĀDP (OV L 75, 18.3.2008., 78. lpp.).

      (2)  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.

      (3)  OV L 346, 29.12.2007., 29. lpp.


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 94/16/COL (2016. gada 11. maijs), ar ko Norvēģijai pieprasa nepieņemt pasākumu, kas paziņots, pamatojoties uz EEZ līguma XIII pielikuma 56.g punktā minētā tiesību akta (Padomes Direktīva 97/70/EK, ar ko nosaka saskaņotu drošības režīmu zvejas kuģiem, kuru garums ir 24 metri vai lielāks) 4. panta 2. punktu, attiecībā uz kuģiem, kas izmanto ar aukstumiekārtu dzesināta jūras ūdens tvertnes, lai izpildītu stabilitātes prasības [2016/1891]

text:
               27.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 292/47

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
   Nr. 94/16/COL
   (2016. gada 11. maijs),
   ar ko Norvēģijai pieprasa nepieņemt pasākumu, kas paziņots, pamatojoties uz EEZ līguma XIII pielikuma 56.g punktā minētā tiesību akta (Padomes Direktīva 97/70/EK, ar ko nosaka saskaņotu drošības režīmu zvejas kuģiem, kuru garums ir 24 metri vai lielāks) 4. panta 2. punktu, attiecībā uz kuģiem, kas izmanto ar aukstumiekārtu dzesināta jūras ūdens tvertnes, lai izpildītu stabilitātes prasības [2016/1891]
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ņemot vērā EEZ līguma XIII pielikuma V nodaļas 56.g punktā minēto tiesību aktu (grozītā Padomes 1997. gada 11. decembra Direktīva 97/70/EK, ar ko nosaka saskaņotu drošības režīmu zvejas kuģiem, kuru garums ir 24 metri vai lielāks (1) (“tiesību akts”)), kas pielāgots EEZ līgumam ar tā 1. protokolu, un jo īpaši tā 4. panta 4. punkta b) apakšpunktu,
   šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar EBTA Transporta komitejas atzinumu,
   rīkojoties saskaņā ar pārbaudes procedūru,
   ņemot vērā EBTA Uzraudzības iestādes (“Iestāde”) 2013. gada 13. marta Lēmumu Nr. 103/13/COL, ar kuru kolēģijas loceklim ar īpašu atbildību par transportu tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt konkrētus lēmumus (dok. Nr. 578349),
   tā kā:
   Norvēģijas Jūrniecības iestāde 2015. gada 21. aprīlī iesniedza paziņojumu par atbrīvojumu, atsaucoties uz tiesību akta 4. panta 2. punktu attiecībā uz zvejas kuģiem, kuri balastam izmanto ar aukstumiekārtu dzesināta jūras ūdens tvertnes (dok. Nr. 754705).
   Iestāde 2015. gada 16. septembrī informēja Norvēģiju, ka tā uzskata, ka iesniegtais paziņojums nav pamatots ar pietiekamiem pierādījumiem (dok. Nr. 773295), un aicināja Norvēģiju vai nu atteikties no tā paziņošanas, vai iesniegt papildu dokumentus, kas apstiprina esošo paziņojumu. E-pasta vēstulē, kas datēta ar 2015. gada 25. septembri, Norvēģija informēja Iestādi, ka nosūtīs papildu dokumentus (dok. Nr. 774042).
   2015. gada 23. novembrī Iestāde saņēma Norvēģijas Jūrniecības iestādes iesniegto papildu informāciju (dok. Nr. 781516). Tādējādi Iestāde uzskata, ka paziņojums ir saņemts tikai šajā dienā, un sešu mēnešu termiņš, kas noteikts tiesību akta 4. panta 4. punkta b) apakšpunktā, sākas no šīs dienas.
   Saskaņā ar Norvēģijas paziņojumu Norvēģija ir paredzējusi grozīt valsts tiesību aktus, lai pieņemtu šādu atbrīvojumu:

      “2000. gada 13. jūnija Noteikumos Nr. 660 par tādu zvejas kuģu būvniecību, ekspluatāciju, aprīkojumu un pārbaudēm, kuru garums ir 15 m (LOA) un lielāks, 3.-2. panta 4. punktā pievieno šādu tekstu pēc vārdiem “pastāvīgi novietoti”:
      Kuģi, kas izmanto ar aukstumiekārtu dzesinātu jūras ūdeni (RSW) nozvejas glabāšanai un dzesēšanai, var izmantot šīs tvertnes, lai izpildītu stabilitātes prasības. Šos kuģus aprīko ar sistēmu, kas uzrauga precīzu ūdens daudzums katrā RSW tvertnē. Ja ūdens līmenis ir zemāks par minimālajām prasībām saskaņā ar apstiprinātajiem stabilitātes aprēķiniem, stūres mājā ieslēdzas gan vizuāls, gan akustisks trauksmes signāls.”

   Tiesību akta I pielikuma III nodaļas 2. noteikuma (Stabilitātes kritēriji) 3. punkts paredz, ka uz kuģiem, kuru garums ir mazāks nekā 45 m, balasts ir pastāvīgs, tas ir ciets un droši nostiprināts kuģī. EEZ valstu administrācijas var atļaut izmantot šķidro balastu tikai tad, ja to glabā pilnīgi piepildītās tvertnēs, kas nav savienotas ne ar vienu kuģa sūknēšanas sistēmu. Saskaņā ar Norvēģijas sniegto atbrīvojuma aprakstu šajā gadījumā tas tā nav.
   Tiesību akta 4. panta 2. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis piemēro Torremolinas protokola pielikuma I nodaļas 3. noteikuma 3. punkta prasības, lai paredzētu pasākumus, kas ietver atvieglojumus, ievērojot šā panta 4. punktā izklāstīto procedūru. Saskaņā ar 3. noteikuma 3. punktu kuģiem, uz ko var attiecināt atbrīvojumu, jāzvejo krasta tuvumā, bet Norvēģijas paziņojumā ir norādīts, ka tas tā nav (“liela daļa zvejas flotes ir iesaistīta pelaģiskās darbībās tālu no ostām”).
   Turklāt, kā paredzēts arī Torremolinas protokola pielikuma I nodaļas 3. noteikuma 3. punktā, lasot to kopā ar tiesību akta 4. panta 4. punktu, Norvēģija nodrošina pierādījumus saistībā ar nepamatotu vai nelietderīgu Torremolinas protokola prasību piemērošanu attiecībā uz kuģa ekspluatācijas zonas attālumu no savas bāzes ostas savā valstī, kuģa veidu, laika apstākļiem un ja kuģošanas drošība nav apdraudēta.
   Pat ja Norvēģija ir iesniegusi vairākus argumentus, lai pamatotu izņēmumu, piemēram, “smagāki un vairāk degvielas patērējoši kuģi, palielināta rites kustība, samazināts darbības rādiuss, samazināta kravas nestspēja un kuģu īpašnieki, kas būvē lielākus kuģus, nekā vajadzīgs”, un ir arī apgalvojusi, ka kuģos, kas izmanto RSW tvertnes, nav bijis starpgadījumu, šie argumenti galvenokārt tiek uzskatīti par operacionāliem argumentiem, un nešķiet, ka tie atbilst prasībām, ko izvirza atbrīvojumiem, kuri piešķirti saskaņā ar Torremolinas protokola pielikuma I nodaļas 3. noteikuma 3. punktu.
   Iestādei sadarbojoties ar Eiropas Jūras drošības aģentūru (EMSA), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (2), Iestāde lūdza palīdzību saistībā ar šo paziņojumu.

      EMSA novērtējumā, kas datēts ar 2015. gada 8. oktobri (dok. Nr. 776081), secināts, ka no tehniskā viedokļa tiesību aktā ir ļoti skaidri noteikts, ka balastam jābūt pastāvīgam un ka attiecībā uz atbrīvojumiem EEZ valstu administrācijas var atļaut tikai šķidro balastu, ko glabā pilnīgi piepildītās tvertnēs, kuras nav savienotas ne ar vienu kuģa sūknēšanas sistēmu. Attiecībā uz paziņoto pasākumu tas tā nav. Turklāt EMSA norāda, ka Torremolinas protokola pielikuma I nodaļas 3. noteikuma 3. punktu piemēro kuģiem krasta tuvumā, bet Norvēģija plāno izmantot atbrīvojumu attiecībā uz kuģiem, kas nodarbojas ar “pelaģisko zveju tālu no ostām”.
   Pēc tam, kad 2015. gada 23. novembrī no Norvēģijas tika saņemta trūkstošā informācija, saziņa ar EMSA notika atkal 2015. gada decembrī ar mērķi atjaunināt EMSA sniegto ieteikumu. Jaunākajā no EMSA saņemtajā ieteikumā, kas izstrādāts, pamatojoties uz Norvēģijas sniegto papildu informāciju, pilnīgi apstiprināts paziņoto pasākumu operacionālais raksturs, un tādējādi EMSA apstiprina, ka tās 2015. gada oktobrī sniegtais novērtējums paliek spēkā.
   Iestāde uzskata, ka Norvēģijas veiktais pasākums neatbilst tiesību aktā noteiktajām atbrīvojumam piemērojamajām prasībām, jo i) sūknēšanas sistēmai, ko piedāvā Norvēģija, saskaņā ar tiesību akta tekstu nevar piemērot atbrīvojumu, ii) kuģi, uz kuriem varētu attiekties iespējamais atbrīvojums, nenodarbojas ar zveju tuvu krastam un iii) Norvēģija nav sniegusi pierādījumus par to, kāpēc tiesību akta piemērošana ir nepamatota un nelietderīga. Tāpēc Iestāde uzskata, ka paziņotais atbrīvojums nav pamatots.
   Attiecīgi Iestāde pieprasa, lai Norvēģija nepieņem ierosinātos pasākumus,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1.

               Ierosinātais pasākums attiecībā uz kuģiem, kas izmanto ar aukstumiekārtu dzesināta jūras ūdens tvertnes, lai izpildītu stabilitātes prasības, par kuru Norvēģija paziņoja 2015. gada 23. novembrī saskaņā ar EEZ līguma XIII pielikuma V nodaļas 56.g punktā minētā tiesību akta 4. panta 2. punktu (Direktīva 97/70/EK), nav pamatots.

               2.

               Norvēģija nepieņem pasākumu attiecībā uz kuģiem, kas izmanto ar aukstumiekārtu dzesināta jūras ūdens tvertnes, lai izpildītu stabilitātes prasības, kuras paziņotas 2015. gada 23. novembrī.

               3.

               Šis lēmums ir adresēts Norvēģijai.

      Briselē, 2016. gada 11. maijā

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

            kolēģijas locekle

         Helga JÓNSDÓTTIR

            direktors

         Carsten ZATSCHLER

      (1)  OV L 34, 9.2.1998., 1. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu (OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1039 (2016. gada 16. jūnijs), ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē par Eiropas Savienības lūgumu pagarināt PTO atbrīvojumu attiecībā uz autonomajām tirdzniecības preferencēm Rietumbalkānu valstīm

text:
                  28.6.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 169/4

            PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1039
      (2016. gada 16. jūnijs),
      ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē par Eiropas Savienības lūgumu pagarināt PTO atbrīvojumu attiecībā uz autonomajām tirdzniecības preferencēm Rietumbalkānu valstīm
      EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
      ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
      tā kā:

                  (1)

                  Marrākešas līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) IX panta 3. un 4. punktā ir noteiktas procedūras, saskaņā ar kurām atbrīvo no pienākumiem, kas pusei uzlikti ar PTO līgumu vai jebkuriem citiem daudzpusējiem tirdzniecības līgumiem.

                  (2)

                  Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2000 (1), ar ko ievieš beznodokļu vai preferenciālu režīmu precēm, kuru izcelsme ir Rietumbalkānu valstīs (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Kosova (*), Melnkalne un Serbija) ir vairākkārt būtiski grozīta, un tā tika kodificēta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009 (2). Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1336/2011 (3) līdz 2015. gada 31. decembrim tika pagarināts laikposms, kurā piešķir autonomas tirdzniecības preferences.
                  Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 517/2013 (4) Horvātiju pēc tās pievienošanās Eiropas Savienībai izslēdza no Regulas (EK) Nr. 1215/2009 darbības jomas. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2423 (5) līdz 2020. gada 31. decembrim tika pagarināts laikposms, kurā piešķir autonomas tirdzniecības preferences. Regula (EK) Nr. 1215/2009 ar jaunākajiem grozījumiem paredz brīvu piekļuvi Savienības tirgum produktiem, kuru izcelsme ir Rietumbalkānu valstīs un teritorijās, izņemot konkrētus lauksaimniecības produktus, uz kuriem attiecas ierobežotas koncesijas beznodokļu tarifa kvotu veidā.

                  (3)

                  Vajadzīgajā apmērā nepastāvot atbrīvojumam no pienākumiem, ko Savienība uzņēmusies saskaņā ar Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) 1994 I panta 1. punktu un VVTT 1994 XIII pantu, šo autonomo tirdzniecības preferenču paredzētais režīms būtu jāattiecina uz visām citām Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībvalstīm.

                  (4)

                  Lūgt pagarinājumu PTO atbrīvojumam attiecībā uz autonomajām tirdzniecības preferencēm, kuras saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu Savienība piešķīrusi Rietumbalkānu valstīm, ir Savienības interesēs.

                  (5)

                  Savienībai jāiesniedz šāds lūgums PTO.

                  (6)

                  Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienībai jāieņem PTO Vispārējā padomē attiecībā uz minēto lūgumu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē, ir lūgt pagarinājumu spēkā esošajam PTO atbrīvojumam attiecībā uz autonomajām tirdzniecības preferencēm, kuras Savienība līdz 2021. gada 31. decembrim piešķīrusi Rietumbalkānu valstīm, un atbalstīt šā lūguma pieņemšanu.
      Minēto nostāju pauž Komisija.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

         Luksemburgā, 2016. gada 16. jūnijā

               Padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

            L.F. ASSCHER

         (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 2007/2000 (2000. gada 18. septembris), ar kuru gan ievieš ārkārtas pasākumus tirdzniecībā ar tām valstīm un teritorijām, kas piedalās Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesā vai ir ar to saistītas, gan groza Regulu (EK) Nr. 2820/98, gan arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1763/1999 un Regulu (EK) Nr. 6/2000 (OV L 240, 23.9.2000., 1. lpp.).

         (*)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP rezolūcijai 1244(1999) un Starptautiskās tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

         (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1215/2009 (2009. gada 30. novembris), ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu (OV L 328, 15.12.2009., 1. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1336/2011 (2011. gada 13. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu (OV L 347, 30.12.2011., 1. lpp.).

         (4)  Padomes Regula (ES) Nr. 517/2013 (2013. gada 13. maijs), ar ko pielāgo dažas regulas un lēmumus brīvas preču aprites, personu pārvietošanās brīvības, uzņēmējdarbības tiesību, konkurences politikas, lauksaimniecības, pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un fitosanitārijas politikas, transporta politikas, enerģētikas, nodokļu, statistikas, Eiropas komunikāciju tīklu, tiesu iestāžu un pamattiesību, tiesiskuma, brīvības un drošības, vides, muitas savienības, ārējo attiecību, ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas un iestāžu jomā saistībā ar Horvātijas Republikas pievienošanos (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).

         (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2423 (2015. gada 16. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības asociācijas un stabilizācijas procesu, un aptur tās piemērošanu attiecībā uz Bosniju un Hercegovinu (OV L 341, 24.12.2015., 18. lpp.).


title: 2012/437/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums ES RPM Rafa/2/2012 ( 2012. gada 24. jūlijs ), ar ko pagarina Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) vadītāja ad interim pilnvaru termiņu

text:
               27.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 200/18

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS ES RPM RAFA/2/2012
   (2012. gada 24. jūlijs),
   ar ko pagarina Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) vadītāja ad interim pilnvaru termiņu
   (2012/437/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/889/KĀDP (2005. gada 25. novembris) par Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas izveidi Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) (1), un jo īpaši tās 10. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Vienotās rīcības 2005/889/KĀDP 10. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Politikas un drošības komiteja (PDK) ir pilnvarota saskaņā ar Līguma 38. pantu pieņemt attiecīgus lēmumus, lai īstenotu misijas ES RPM Rafa politisku kontroli un stratēģisku vadību, tostarp pieņemt lēmumu par misijas vadītāja iecelšanu amatā.

               (2)

               Pēc Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma PDK ar Lēmumu 2012/382/KĀDP (2)2012. gada 3. jūlijā iecēla Davide PALMIGIANI kungu par ES RPM Rafa misijas vadītāju ad interim uz laikposmu no 2012. gada 1. jūlija līdz 2012. gada 31. jūlijam.

               (3)

               AP ir ierosinājusi pagarināt Davide PALMIGIANI kunga kā ES RPM Rafa misijas vadītāja ad interim pilnvaru termiņu uz papildu divu mēnešu laikposmu no 2012. gada 1. augusta līdz 2012. gada 30. septembrim,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Davide PALMIGIANI kunga kā Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas Rafas šķērsošanas punktā (ES RPM Rafa) vadītāja ad interim pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2012. gada 30. septembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2012. gada 1. augusta.

      Briselē, 2012. gada 24. jūlijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. SKOOG

      (1)  OV L 327, 14.12.2005., 28. lpp.

      (2)  OV L 186, 14.7.2012., 30. lpp.


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 328/05/COL ( 2005. gada 20. decembris ), ar kuru piecdesmit trešo reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu 18C nodaļu – Valsts atbalsts kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu veidā

text:
               26.4.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 109/44

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

   Nr. 328/05/COL
   (2005. gada 20. decembris),
   ar kuru piecdesmit trešo reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, ieviešot jaunu 18C nodaļu – Valsts atbalsts kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu veidā
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (1), un jo īpaši tā 61.–63. pantu, kā arī 26. protokolu,
   ŅEMOT VĒRĀ nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (2) un jo īpaši tā 24. pantu, 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu, 3. protokola I daļas 1. pantu un 3. protokola II daļas 18. un 19. pantu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 24. pantu EBTA Uzraudzības iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu EBTA Uzraudzības iestāde sniedz paziņojumus un pamatnostādnes par EEZ līgumā iztirzātajiem jautājumiem, ja šis līgums vai Uzraudzības un Tiesas nolīgums to skaidri paredz vai ja EBTA Uzraudzības iestāde to uzskata par nepieciešamu,
   ATGĀDINOT procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā (3), ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (4),
   TĀ KĀ 2005. gada 13. jūlijā Eiropas Komisija pieņēma Kopienas nostādnes, nosakot noteikumus valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (5),
   TĀ KĀ šīs nostādnes attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu,
   TĀ KĀ ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana visā Eiropas Ekonomikas zonā,
   TĀ KĀ saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGI” II punktu EBTA Uzraudzības iestādei, pēc apspriešanās ar Komisiju, ir jāpieņem tiesību akti, kas atbilstu Eiropas Komisijas pieņemtajiem,
   APSPRIEDUSIES ar Eiropas Komisiju,
   ATGĀDINOT, ka EBTA Uzraudzības iestāde par šo tēmu ir apspriedusies ar EBTA valstīm ar 2005. gada 19. oktobra vēstuli par šo tēmu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1)

               Valsts atbalsta pamatnostādnes groza, ieviešot jaunu nodaļu 18C – Valsts atbalsts kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu veidā. Jaunā nodaļa ir iekļauta šā lēmuma I pielikumā. Ir ierosināti attiecīgi pasākumi, kas iekļauti šā lēmuma I pielikumā.

               2)

               EBTA valstis informē ar vēstuli, tai pievienojot šā lēmuma kopiju un tā pielikumu. EBTA valstīm viena mēneša laikā kopš šā priekšlikuma saņemšanas ir jāziņo par savu piekrišanu ierosinātajiem attiecīgajiem pasākumiem.

               3)

               Saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu Eiropas Komisiju informē ar šā lēmuma kopiju, pievienojot I pielikumu.

               4)

               Šo lēmumu, pievienojot I pielikumu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.

               5)

               Ja EBTA valstis šo priekšlikumu par attiecīgiem pasākumiem pieņem, Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā publicē kopsavilkumu (skat. šā lēmuma 2. pielikumu).

               6)

               Šis lēmums ir autentisks angļu valodā.

      Briselē, 2005. gada 20. decembrī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā:

            Priekšsēdētājs

         Einar M. BULL

            Kolēģijas loceklis

         Kurt JÄGER

      (1)  Tālāk tekstā – EEZ līgums.

      (2)  Tālāk tekstā – Uzraudzības un Tiesas nolīgums.

      (3)  Tālāk tekstā – valsts atbalsta pamatnostādnes.

      (4)  Pirmoreiz publicēti OV L 231, 3.9.1994. un EEZ pielikumā Nr. 32 tajā pašā datumā, jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 313/05/COL, 7.12.2005. (vēl nav publicēts).

      (5)  Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.).

      PIELIKUMS

         “18C.   VALSTS ATBALSTS KOMPENSĀCIJAS PAR SABIEDRISKO PAKALPOJUMU SNIEGŠANU VEIDĀ (1)

         18C.1.   Mērķis un darbības joma

                     1)

                     No Eiropas Kopienu Tiesas judikatūras (2), izriet, ka kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par valsts atbalstu EK Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē, ja tā atbilst noteiktiem nosacījumiem. Tomēr, ja kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu neatbilst šiem kritērijiem un ja ir izpildīti vispārīgie EK Līguma 87. panta 1. punkta piemērošanas kritēriji, šāda kompensācija uzskatāma par valsts atbalstu. Uzraudzības iestāde uzskata, ka šī judikatūra attiecas arī EEZ līguma 61. panta 1. punkta kontekstā.

                     2)

                     Eiropas Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumā 2005/842/EK par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (3), uzskaitīti nosacījumi, pie kādiem atsevišķi kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu veidi ir uzskatāmi par valsts atbalstu, kas ir saderīgs ar EK Līguma 86. panta 2. punktu, un atbrīvo no prasības iepriekš paziņot par kompensācijām, kas atbilst šiem nosacījumiem. Lēmums vēl nav inkorporēts EEZ līgumā. (4) Uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas ir valsts atbalsts un uz kuru neattiecas Lēmuma 2005/842/EK darbības joma, arī pēc šā lēmuma pieņemšanas joprojām attieksies prasība iepriekš paziņot. Šo nostādņu mērķis ir izskaidrot nosacījumus, pie kuriem šādu valsts atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu.

                     3)

                     Šīs nostādnes piemēro kompensācijai par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas tiek piešķirta uzņēmumiem saistībā ar darbībām, uz kurām attiecas EEZ līguma noteikumi, izņemot transporta nozari un valsts apraides sektoru, uz kuru attiecas EBTA Uzraudzības iestādes pamatnostādnes par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu valsts apraidei (5).

                     4)

                     Šo pamatnostādņu noteikumus piemēro, neskarot stingrākos īpašos noteikumus, kas attiecas uz EEZ nozaru noteikumos un pasākumos ietvertajām sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.

                     5)

                     Šīs pamatnostādnes piemēro, neskarot spēkā esošos noteikumus publiskā iepirkuma un konkurences jomā (jo īpaši EEZ līguma 53. un 54. pantu).

               18C.2.   Kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, kas uzskatāma par valsts atbalstu, saderības nosacījumi
         18C.2.1.   Vispārīgi noteikumi

                     6)

                     Spriedumā Altmark lietā (6) Eiropas Kopienu Tiesa noteica šādus nosacījumus, pie kuriem kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par valsts atbalstu:

                                 “[…]

                                 Pirmkārt, kompensāciju saņemošajam uzņēmumam reāli jābūt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, kas jāpilda, un šīm saistībām jābūt skaidri noteiktām […].

                                 […]

                                 Otrkārt, parametri, pēc kuriem tiek aprēķināta kompensācija, jānosaka iepriekš objektīvā un pārskatāmā veidā, lai novērstu iespēju, ka tie varētu saņēmējam uzņēmumam radīt ekonomiskas priekšrocības salīdzinājumā ar konkurējošiem uzņēmumiem. […] Tādējādi dalībvalsts veikta kompensācijas izmaksa par zaudējumiem, kas uzņēmumam radušies, gadījumā, ja šādas kompensācijas parametri nav bijuši noteikti iepriekš, bet pēc tam izrādās, ka konkrētu pakalpojumu sniegšana saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pildīšanu nebija ekonomiski izdevīga, tādējādi ir finanšu pasākums, kas atbilst valsts atbalsta jēdzienam Līguma 87. panta 1. punkta izpratnē.

                                 […]

                                 Treškārt, kompensācija nevar pārsniegt summu, kas nepieciešama, lai segtu visas vai daļu no izmaksām, kādas rodas, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu […].

                                 […]

                                 Ceturtkārt, ja uzņēmumu, kam jāpilda sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, konkrētā gadījumā neizvēlas saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kas ļautu izvēlēties pretendentu, kas Kopienai spētu sniegt šos pakalpojumus par zemākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas apjoms jānosaka, pamatojoties uz izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kas veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie transporta līdzekļi, lai atbilstu nepieciešamajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības.”

                     7)

                     Ja tiek izpildīti šie četri kritēriji, kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu nav uzskatāma par valsts atbalstu un uz to neattiecas EEZ līguma 61. pants un 3. protokola I daļas 1. pants EBTA valstu Nolīgumā par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (tālāk tekstā – “Uzraudzības un Tiesas nolīgums”). Ja EBTA valstis neievēro šos kritērijus un ja ir izpildīti vispārīgie kritēriji EEZ līguma 61. panta 1. punkta piemērošanai, kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu ir valsts atbalsts.

                     8)

                     Uzraudzības iestāde uzskata, ka pašreizējā EEZ līguma attīstības posmā šādu valsts atbalstu var atzīt par saderīgu ar EEZ līgumu saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu, ja tas ir nepieciešams vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanai un neietekmē tirdzniecības attīstību tiktāl, ka tas būtu pretrunā ar līgumslēdzēju pušu interesēm. Lai sasniegtu šādu līdzsvaru, nepieciešams izpildīt tālāk minētos nosacījumus.

               18C.2.2.   Reāls pakalpojums ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi EEZ līguma 59. panta izpratnē

                     9)

                     No Eiropas Kopienu Tiesas judikatūras izriet, ka, izņemot nozares, kurās šo jautājumu reglamentē EEZ līguma noteikumi, EBTA valstīm ir liela rīcības brīvība, lemjot par to pakalpojumu raksturu, kurus varētu klasificēt kā pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Tādējādi Uzraudzības iestādes uzdevums ir nodrošināt, lai šī rīcības brīvība tiktu izmantota bez acīmredzamām kļūdām attiecībā uz definīciju pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.

                     10)

                     No EEZ līguma 59. panta 2. punkta izriet, ka uzņēmumi (7), kam uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, ir uzņēmumi, kam uzticēts “konkrēts uzdevums”. Nosakot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības un izvērtējot, vai attiecīgie uzņēmumi atbilst šīm saistībām, EBTA valstis tiek mudinātas veikt plašas apspriešanās, īpašu uzsvaru liekot uz lietotājiem.

               18C.2.3.   Nepieciešamība izveidot instrumentu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību un kompensāciju aprēķināšanas metožu precizēšanai

                     11)

                     Pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi jēdziens EEZ līguma 59. panta izpratnē nozīmē, ka valsts ir attiecīgajam uzņēmumam uzticējusi konkrētu uzdevumu (8). Valsts iestādes – izņemot nozarēs, kurās pastāv EEZ noteikumi, kas regulē attiecīgo jautājumu – ir atbildīgas par pakalpojumu sniegšanas kritēriju un nosacījumu sistēmas izveidi neatkarīgi no pakalpojumu sniedzēja juridiskā statusa un tā, vai pakalpojums tiek sniegts, pamatojoties uz brīvu konkurenci. Attiecīgi, lai noteiktu attiecīgo uzņēmumu un valsts saistības, nepieciešams sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas piešķīrums. Termins “valsts” aptver centrālās, reģionālās un vietējās valsts pārvaldes iestādes.

                     12)

                     Pienākums sniegt pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi attiecīgajam uzņēmumam jāuztic ar vienu vai vairākiem oficiāliem dokumentiem, kuru formu var noteikt katra EBTA valsts. Dokumentā vai dokumentos konkrēti jānosaka:

                                 a)

                                 sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību precīza būtība un ilgums;

                                 b)

                                 attiecīgie uzņēmumi un teritorija;

                                 c)

                                 ekskluzīvu vai speciālu tiesību piešķiršanas raksturs;

                                 d)

                                 kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas parametri;

                                 e)

                                 noteikumi, lai novērstu un atmaksātu jebkādu kompensācijas pārmaksu.

                     13)

                     Nosakot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības un novērtējot, vai iesaistītie uzņēmumi šīs saistības pilda, EBTA valstis tiek aicinātas plaši apspriesties, īpaši uzsverot lietotāju lomu.

               18C.2.4.   Kompensācijas apjoms

                     14)

                        Kompensācijas apjoms nedrīkst būt lielāks par summu, kas nepieciešama, lai segtu izmaksas, kas radušās, pildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas iegūta, pildot šīs saistības. Kompensācijas apjomā iekļauj visas valsts piešķirtās vai ar jebkāda veida valsts līdzekļiem radītās priekšrocības. Saprātīgā peļņā var iekļaut visu vai daļu no produktivitātes pieauguma, ko attiecīgie uzņēmumi guvuši noteiktā ierobežotā laika posmā, nesamazinot kvalitātes līmeni pakalpojumiem, ko valsts uzticējusi uzņēmumam.

                     15)

                     Jebkurā gadījumā kompensācija reāli jāizmanto attiecīgā pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai. Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas kompensācija, kas piešķirta pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai, bet reāli tiek izmantota darbībai citās tirgus jomās, nav pamatota un līdz ar to uzskatāma par nesaderīgu valsts atbalstu. Tomēr uzņēmums, kas saņem kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu, var gūt saprātīgu peļņu.

                     16)

                        Vērā ņemamās izmaksas ietver visus izdevumus, kas saistīti ar vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu. Ja attiecīgā uzņēmuma darbība saistīta vienīgi ar pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, var tikt ņemtas vērā visas izmaksas. Ja uzņēmums veic arī darbības, kas nav uzskatāmas par pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, vērā var ņemt tikai tās izmaksas, kas attiecas uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanu. Izmaksas, kas attiecinātas uz pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, var aptvert visas mainīgās izmaksas, kas rodas, sniedzot pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, atbilstošu daļu no pastāvīgajām izmaksām, kas kopīgas gan pakalpojumam ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, gan citām darbībām, un adekvātu atlīdzību par pakalpojumam ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi piešķirto pašu kapitālu (9). Ar ieguldījumiem, jo īpaši attiecībā uz infrastruktūru, saistītās izmaksas var ņemt vērā tad, ja tās nepieciešamas pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai. Izmaksās, kas saistītas ar jebkādiem pasākumiem, kas neietilpst pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanas jomā, jāietver visas mainīgās izmaksas, atbilstoša pastāvīgo izmaksu daļa un adekvāta atlīdzība par kapitālu. Šīs izmaksas nekādā gadījumā nedrīkst pierakstīt pakalpojumam ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi. Izmaksu aprēķināšanā jāievēro iepriekš noteiktie kritēriji un tā jābalsta uz vispārpieņemtiem izmaksu uzskaites principiem, par kuriem Uzraudzības iestāde jāinformē, paziņojot saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punkta noteikumiem.

                     17)

                        Vērā ņemamajos ieņēmumos jāietver vismaz visi ieņēmumi, kas gūti no vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšanas. Ja attiecīgajam uzņēmumam ir īpašas vai ekskluzīvas tiesības, kas saistītas ar kādu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kas rada peļņu, kas ir lielāka nekā saprātīga peļņa, vai ja tas saņem kādas citas priekšrocības, ko piešķīrusi valsts, tās jāņem vērā neatkarīgi no to klasifikācijas EEZ līguma 61. panta izpratnē un jāpieskaita uzņēmuma ieņēmumiem. Bez tam EBTA valsts var nolemt, ka peļņa, kas gūta no citām darbībām, kas neietilpst pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi jomā, daļēji vai pilnīgi jāpiešķir pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi finansēšanai.

                     18)

                     Ar “saprātīgu peļņu” saprot pašu kapitāla peļņas normu, kurā jāņem vērā risks (vai tā neesamība), kādu uzņēmumam var radīt EBTA valsts intervence, jo īpaši, ja tā piešķir ekskluzīvas vai īpašas tiesības. Šī norma parasti nedrīkst pārsniegt attiecīgās nozares vidējo normu pēdējo gadu laikā. Nozarēs, kurās nav uzņēmumu, ko salīdzināt ar uzņēmumu, kuram uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, var salīdzināt ar uzņēmumiem citās EEZ valstīs vai, ja nepieciešams, citās nozarēs, ja tiek ņemta vērā katras nozares īpašā specifika. Nosakot, kas ir saprātīga peļņa, EBTA valstis var ieviest veicināšanas kritērijus, kas citastarp saistīti ar sniegtā pakalpojuma kvalitāti un ieguvumiem attiecībā uz ražošanas efektivitāti.

                     19)

                     Ja uzņēmums sniedz gan pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, gan citus pakalpojumus, iekšējā uzskaitē atsevišķi jāuzrāda izmaksas un ieņēmumi, kas saistīti ar pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un izmaksas un ieņēmumi, kas saistīti ar citiem pakalpojumiem, kā arī izmaksu un ieņēmumu attiecināšanas parametri. Ja uzņēmumam ir uzticēts sniegt vairākus pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi vai nu tāpēc, ka tiesības sniegt pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi piešķir dažādas iestādes, vai arī tāpēc, ka pakalpojumi ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi ir dažāda rakstura, uzņēmuma iekšējai uzskaitei jārada iespēja nodrošināt, ka attiecībā uz katru pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi nenotiek pārmērīga kompensācija. Šie principi neskar EEZ līguma XV pielikuma 1. punktā minētā tiesību akta (Komisijas Direktīvas 80/723/EEK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību, ņemot vērā attiecīgos grozījumus) noteikumus gadījumos, uz kuriem attiecas šis tiesību akts.

               18C.3.   Pārmērīga kompensācija

                     20)

                     EBTA valstīm regulāri jāpārbauda vai jānodrošina, ka tiek veiktas pārbaudes, lai pārliecinātos, ka nav notikusi pārmērīga kompensācija. Tā kā pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai nav nepieciešama pārmērīga kompensācija, tā uzskatāma par nesaderīgu valsts atbalstu, kas jāatmaksā valstij, un perspektīvā jākoriģē parametri kompensācijas aprēķināšanai.

                     21)

                     Ja pārmērīgas kompensācijas apjoms nepārsniedz 10 % no gada kompensācijas apjoma, šādu pārmērīgu kompensāciju var pārcelt uz nākamo gadu. Dažiem pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi var būt izmaksas, kas gadu no gada ievērojami mainās, jo īpaši attiecībā uz konkrētiem ieguldījumiem. Šādos gadījumos izņēmuma kārtā pārmērīga kompensācija, kas atsevišķos gados pārsniedz 10 %, var izrādīties nepieciešama pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi sniegšanai. Īpašie apstākļi, kas attaisno pārmērīgu kompensāciju, kas pārsniedz 10 %, jāizskaidro paziņojumā Iestādei. Tomēr situācija jāpārskata intervālos, ko nosaka, balstoties uz stāvokli katrā nozarē, bet kas jebkurā gadījumā nedrīkst pārsniegt četrus gadus. Visa pārmērīgā kompensācija, kas konstatēta šā perioda beigās, jāatmaksā.

                     22)

                     Jebkuru pārmērīgu kompensāciju var izmantot, lai finansētu citu pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, ko sniedz tas pats uzņēmums, bet šāds pārcēlums jāuzrāda uzņēmuma grāmatvedībā un jāveic saskaņā ar šajās nostādnēs uzskaitītajiem noteikumiem un principiem, jo īpaši attiecībā uz iepriekšēju paziņošanu. EBTA valstīm jānodrošina, ka šādi pārcēlumi tiek pienācīgi kontrolēti. Piemēro pārskatāmības noteikumus, kas noteikti tiesību aktā, kas minēts EEZ līguma XV pielikuma 1. punktā (Komisijas Direktīvā 80/723/EEK, ņemot vērā attiecīgos grozījumus).

                     23)

                     Pārmērīgās kompensācijas summa nevar palikt pieejama uzņēmumam, pamatojot to kā atbalstu, kas saderīgs ar EEZ līgumu (piemēram, vides atbalsts, nodarbinātības atbalsts un atbalsts MVU). Ja EBTA valsts vēlas piešķirt šādu atbalstu, tam jānotiek saskaņā ar iepriekšējas paziņošanas procedūru, kas noteikta Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā. Atbalstu var izmaksāt vienīgi tad, ja to atļāvusi Uzraudzības iestāde. Ja šāds atbalsts ir saderīgs ar regulu par grupveida atbrīvojumu, jāievēro attiecīgās regulas par grupveida atbrīvojumu nosacījumi.

               18C.4.   Uzraudzības iestādes lēmumiem pievienotie nosacījumi un saistības

                     24)

                     Saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 7. panta 4. punktu (10) Uzraudzības iestāde var pozitīvam lēmumam pievienot nosacījumus, ar kuriem atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību, un noteikt saistības, lai nodrošinātu, ka tiek uzraudzīta atbilstība lēmumam. Pakalpojumu ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi jomā var būt nepieciešami nosacījumi un saistības, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka uzņēmumiem piešķirtais atbalsts faktiski nerada pārmērīgu kompensāciju. Šajā kontekstā var būt nepieciešami periodiski ziņojumi vai citas saistības, ņemot vērā katra pakalpojuma ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi īpašo situāciju.

               18C.5.   Pamatnostādņu piemērošana

                     25)

                     Šīs pamatnostādnes sāk piemērot, līdzko tās pieņēmusi Uzraudzības iestāde. Tās zaudē spēku sešus gadus pēc to stāšanās spēkā. Ja ir svarīgi iemesli, kas saistīti ar EEZ līguma darbības attīstību, Uzraudzības iestāde pēc apspriešanās ar EBTA valstīm var grozīt šīs pamatnostādnes, pirms tās zaudē spēku. Četrus gadus pēc šo pamatnostādņu pieņemšanas dienas Uzraudzības iestāde veiks ietekmes novērtējumu, pamatojoties uz faktisko informāciju un plašās apspriešanās rezultātiem, ko Uzraudzības iestāde būs veikusi, jo īpaši balstoties uz EBTA valstu sniegtajiem datiem. Ietekmes novērtējuma rezultāti tiks darīti pieejami EBTA valstīm.

                     26)

                     Uzraudzības iestāde piemēros šo pamatnostādņu noteikumus visiem atbalsta projektiem, par ko tai ziņots, un pieņems lēmumu par šiem projektiem pēc pamatnostādņu pieņemšanas, pat ja par šiem projektiem ziņots pirms šīs pieņemšanas. Ja par atbalstu nebūs ziņots, Uzraudzības iestāde piemēros:

                                 —

                                 šo pamatnostādņu noteikumus, ja atbalsts būs piešķirts pēc šo pamatnostādņu pieņemšanas;

                                 —

                                 visos pārējos gadījumos – noteikumus, kas bija spēkā laikā, kad atbalsts tika piešķirts.

               18C.6.   Attiecīgi pasākumi

                     27)

                     Kā attiecīgus pasākumus saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu Uzraudzības iestāde ierosina to, ka EBTA valstīm to esošās shēmas attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu jāsaskaņo ar šīm pamatnostādnēm 18 mēnešu laikā kopš šā lēmuma paziņošanas EBTA valstij. EBTA valstīm viena mēneša laikā, kopš tām paziņots lēmums, jāapstiprina Uzraudzības iestādei, ka tās piekrīt ierosinātajiem attiecīgajiem pasākumiem. Ja netiks saņemta nekāda atbilde, Uzraudzības iestāde uzskatīs, ka attiecīgā EBTA valsts nepiekrīt.

         (1)  Šī nodaļa atbilst Kopienas nostādnēm valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.).

         (2)  Spriedumi lietā C-280/00, Altmark Trans GmbH and Regierungspräsidium Magdeburg pret Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, 2003 ECR I-7747 un apvienotajās lietās C-34/01 līdz C-38/01 Enirisorse SpA 2003 ECR I-14243.

         (3)  Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmums par EK Līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.).

         (4)  Tādējādi, līdz brīdim, kad lēmums tiks inkorporēts EEZ tiesiskajā regulējumā, uz šo veidu kompensācijām par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu attieksies vispārējā prasība paziņot, kā paredzēts Uzraudzības un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā un II daļas 2. pantā.

         (5)  24C nodaļa valsts atbalsta pamatnostādnēs.

         (6)  Skat. 2. parindi.

         (7)  Ar “uzņēmumu” saprot jebkuru struktūru, kas iesaistīta saimnieciskā darbībā neatkarīgi no struktūras juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta. Ar “publisku uzņēmumu” saprot jebkuru uzņēmumu, kurā valsts iestādes var tieši vai netieši īstenot dominējošu ietekmi savu īpašumtiesību dēļ, savas finanšu līdzdalības dēļ vai to reglamentējošo noteikumu dēļ, kā noteikts EEZ līguma XV pielikuma 1. punktā minētā tiesību akta – Komisijas direktīvas 80/723/EEK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā (OV L 195, 29.7.1980., 35. lpp., Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2000/52/EK, OV L 193, 29.7.2000., 75. lpp., inkorporēta EEZ līguma XV pielikumā ar Apvienotās komitejas Lēmumu 6/2001, OV L 66, 8.3.2001., 48. lpp. un EEZ pielikums Nr. 12, 8.3.2001., 6. lpp., stājās spēkā 1.6.2002.)

         (8)  Skat. konkrēti Tiesas spriedumu lietā C-127/73 BRT pret SABAM 1974 ECR-313.

         (9)  Skat. apvienotās lietas C-83/01P, C-93/01P un C-94/01P Chronopost SA 2003 ECR I-6993.

         (10)  Kas atbilst Padomes 1999. gada 22. marta Regulai (EK) Nr. 659/1999, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 88. panta piemērošanai.”