title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/933 (2016. gada 16. novembris) par ar uzraudzības uzdevumiem saistītu juridisku instrumentu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanas vispārējo regulējumu (ECB/2016/40)

text:
               1.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/14

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/933
   (2016. gada 16. novembris)
   par ar uzraudzības uzdevumiem saistītu juridisku instrumentu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanas vispārējo regulējumu (ECB/2016/40)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.3. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padomes Regulā (ES) Nr. 1024/2013 (1) noteiktā uzraudzības uzdevumu uzticēšana Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir izaicinājums ECB lēmumu pieņemšanas procesa iedarbīgumam un efektivitātei, ņemot vērā ar ECB banku uzraudzības uzdevumiem saistīto lēmumu lielo skaitu.

               (2)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktu visām Savienības iestādēm jārīkojas saskaņā ar Līgumos noteiktajām pilnvarām un atbilstīgi tajos izklāstītajām procedūrām, nosacījumiem un mērķiem. Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 9.3. pants nosaka, ka ECB ir divas lēmējinstances, kas ir ECB Padome un ECB Valde.

               (3)

               ECBS Statūtu 11.6. pants nosaka ECB Valdes atbildību par ECB kārtējiem darījumiem. Šajā sakarā ar Lēmumu ECB/2004/2 (2) pieņemtā Eiropas Centrālās bankas Reglamenta (turpmāk – “Reglaments”) 10.1. un 10.2. pants nosaka, ka visas ECB struktūrvienības ir pakļautas ECB Valdes vadošajiem norādījumiem. Saskaņā ar Reglamenta 13.m.1. pantu ECB Valdes kompetence attiecībā uz ECB iekšējo struktūru un ECB personālu aptver uzraudzības uzdevumus.

               (4)

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 25. pantu ECB uzticētie uzdevumi jāveic, neskarot monetārās politikas un citus uzdevumus un atsevišķi no tiem. Turklāt 25. pants nosaka, ka personāls, kas iesaistīts šādu uzdevumu veikšanā, ir organizatoriski nodalīts no personāla, kas ir iesaistīts citu ECB uzticēto uzdevumu veikšanā. Šī organizatoriskā nodalīšana, saskaņā ar kuru personāls, kas iesaistīts to uzdevumu veikšanā, kas ECB uzticēti ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013, ir pakļauts Uzraudzības valdes priekšsēdētājam, ieviesta saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/39 (3).

               (5)

               ECB Valdei nav lēmumu pieņemšanas kompetences attiecībā uz uzraudzības lēmumiem. Ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 1. punktu Uzraudzības valde izveidota kā iekšēja struktūra, kas īsteno ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013 ECB uzticēto uzdevumu plānošanu un izpildi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 8. punktu Uzraudzības valde veic sagatavošanas darbu attiecībā uz ECB uzticētajiem uzraudzības uzdevumiem un iesniedz ECB Padomei pabeigtus lēmumu projektus, kas tiek pieņemti, ja ECB Padome nav izteikusi pret tiem iebildumus. Uzraudzības valde nav ECB lēmējinstance saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 129. panta 1. punktu un ECBS Statūtu 9.3. pantu.

               (6)

               Eiropas Savienības tiesas praksē noteikts, ka var būt vajadzīga procedūra lēmumu deleģēšanai, ņemot vērā ievērojamo lēmumu skaitu, kurus iestādei jāpieņem, lai tā varētu pildīt savus pienākumus. Tiesa atzinusi, ka lēmējinstances darboties spējas nodrošināšana atbilst principiem, kas piemīt visām institucionālajām sistēmām (4). Tādēļ iestādei uzticētās pilnvaras ietver tiesības deleģēt zināmu daļu šādu pilnvaru saskaņā ar LESD noteikumiem un ievērojot iestādes noteiktos nosacījumus. Tādēļ Savienības iestāde var veikt organizatoriskus pasākumus, deleģējot pilnvaras savām iekšējām lēmējinstancēm, ciktāl šādi pasākumi ir pamatoti un ievēro proporcionalitātes principu.

               (7)

               ECB un tās lēmējinstanču iekšējās organizācijas ietvaros jāpieņem lēmums par deleģēšanas vispārīgo regulējumu. Juridiskie instrumenti, kuru pieņemšana var tikt deleģēta, ietver uzraudzības lēmumus, kas noteikti Eiropas centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (5) 2. panta 26. punktā, un ar uzraudzības uzdevumiem saistītos norādījumi, kas minēti Reglamenta 17.a.3. pantā. Šajā lēmumā par vispārīgo regulējumu būtu jāprecizē procedūra, kura jāievēro, pieņemot konkrētus uzraudzības lēmumus, un jānosaka ECB Valdes un jebkura ECB struktūrvienības vadītāja pienākumi, kuram deleģētas lēmumu pieņemšanas pilnvaras. Šim lēmumam par vispārīgo regulējumu nebūtu jāietekmē ECB uzraudzības uzdevumu izpilde un nebūtu jāierobežo Uzraudzības valdes kompetence iesniegt ECB Padomei pabeigtus lēmumu projektus.

               (8)

               Šī regulējuma ietvaros ECB Padomei deleģēšanas lēmumi būtu jāpieņem saskaņā ar šo lēmumu par vispārīgo regulējumu un Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 8. punktā noteikto iebildumu neizteikšanas procedūru. Tas atbilst Tiesas praksei, kura nosaka, ka deleģēšanas lēmums jāpieņem saskaņā ar procedūru, kura tiktu piemērota gadījumā, ja galīgo lēmumu pieņemtu deleģējošā iestāde. Uzraudzības valde jebkurā laikā drīkst iesniegt ECB Padomei pabeigta lēmuma projekta priekšlikumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 8. punktu, ierosinot atcelt vai grozīt konkrētu deleģēšanas lēmumu. Šādai atcelšanai vai grozīšanai nebūtu jāierobežo jebkuru jau pieņemtu deleģēšanas lēmumu. Lēmumu par jautājumiem, kuri neietilpst deleģēšanas lēmuma piemērošanas jomā, jāpieņem saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Papildinošais raksturs
   Ar šo lēmumu papildina Reglamentu.
   2. pants
   Priekšmets un piemērošanas joma
   Šajā lēmumā noteikti skaidri definētu ECB Padomes lēmumu pieņemšanas pilnvaru deleģēšanas noteikumi saistībā ar uzraudzības juridiskajiem instrumentiem.
   3. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā lietoti termini tādā nozīmē, kāda tiem ir Eiropas Centrālās bankas Reglamentā, un šādas definīcijas:

               1)

               “uzraudzības juridiskais instruments” ir juridisks instruments, kas attiecas uz ECB uzraudzības uzdevumiem;

               2)

               “deleģēšanas lēmums” ir ECB Padomes lēmums deleģēt ar uzraudzības juridiskajiem instrumentiem saistītu lēmumu pieņemšanas pilnvaras ECB struktūrvienību vadītājiem;

               3)

               “iecelšanas lēmums” ir ECB Valdes lēmums iecelt vienu vai vairākus ECB struktūrvienību vadītājus, lai tie pieņemtu lēmumus, pamatojoties uz deleģēšanas lēmumu;

               4)

               “deleģēts lēmums” ir lēmums attiecībā uz uzraudzības juridiskajiem instrumentiem, kas tiek pieņemts, pamatojoties deleģētām lēmumu pieņemšanas pilnvarām.

         4. pants
   Deleģēšanas lēmumi
   ECB Padome lēmumu pieņemšanas pilnvaras attiecībā uz uzraudzības juridiskajiem instrumentiem var deleģēt ECB struktūrvienību vadītājiem, pieņemot deleģēšanas lēmumu saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 8. punktā. Deleģēšanas lēmumā detalizēti nosaka deleģējamo pilnvaru loku un nosacījumus, uz kuru pamata šādas pilnvaras var īstenot, un tas stājas spēkā pēc tam, kad ECB Valde pieņēmusi iecelšanas lēmumu saskaņā ar 5. pantu.
   5. pants
   Iecelšanas lēmumi
   1.   ECB Valde var iecelt vienu vai vairākus ECB struktūrvienību vadītājus, lai pieņemtu lēmumus uz deleģēšanas lēmuma pamata, iecelšanas lēmumu pieņemot pēc apspriešanās ar Uzraudzības valdes priekšsēdētāju.
   2.   Šī panta 1. punktā minētos ECB struktūrvienību vadītājus izvēlas no ECB struktūrvienību vadītājiem, kuri saistīti ar tādu uzraudzības uzdevumu veikšanu, kas organizatoriski nodalīti no to darbinieku uzdevumiem, kuri veic citus ECB uzticētos uzdevumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 25. pantu. ECB struktūrvienību vadītāju atlasē ņem vērā arī deleģēšanas lēmuma nozīmīgumu un to adresātu skaitu, kuriem būs jānosūta deleģētos lēmumus.
   6. pants
   Deleģēti lēmumi
   1.   Deleģētus lēmumus pieņem ECB Padomes vārdā un uz tās atbildību.
   2.   Ja kāds no ECB struktūrvienību vadītājiem iecelts, lai pieņemtu lēmumus uz deleģēšanas lēmuma pamata saskaņā ar 5. panta 1. punktu, deleģētos lēmumus paraksta minētais ECB struktūrvienības vadītājs. Ja vairāk nekā viens no ECB struktūrvienību vadītājiem iecelts, lai pieņemtu lēmumus uz deleģēšanas lēmuma pamata saskaņā ar 5. panta 1. punktu, deleģētos lēmumus paraksta ieceltie ECB struktūrvienību vadītāji, kuri apstiprinājuši deleģēto lēmumu.
   7. pants
   Deleģētu lēmumu reģistrēšana un pārskata sniegšana
   1.   Uzraudzības valdes Sekretariāts reģistrē visus deleģētos lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar šo lēmumu, un katru mēnesi informē ECB Padomes Sekretariātu par šādiem lēmumiem.
   2.   ECB Padomes Sekretariāts sniedz ECB Padomei un Uzraudzības valdei ceturkšņa pārskatu par deleģēto lēmumu pieņemšanas pilnvaru īstenošanu saistībā ar uzraudzības juridiskajiem instrumentiem.
   8. pants
   Deleģētu lēmumu pārskatīšana
   1.   Deleģēti lēmumi var tikt pakļauti iekšējai administratīvai pārskatīšanai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 24. pantu un to, kas noteikts Lēmumā ECB/2014/16 (6).
   2.   Šādas administratīvās pārskatīšanas gadījumā Uzraudzības valde ņem vērā Administratīvās pārskatīšanas padomes atzinumu un iesniedz jaunu lēmuma projektu ECB Padomes apstiprināšanai saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru Regulas (ES) Nr. 1024/2013 26. panta 8. punktā.
   9. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 16. novembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).

      (2)  Lēmums ECB/2004/2 (2004. gada 19. februāris), ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.).

      (3)  Lēmums ECB/2014/39 (2014. gada 17. septembris) par Eiropas Centrālās bankas monetārās politikas un uzraudzības funkciju nošķirtības īstenošanu (OV L 300, 18.10.2014., 57. lpp.).

      (4)  Tiesas 1986. gada 23. septembra spriedums lietā AKZO Chemie BV and AKZO Chemie UK Ltd/Komisija, 5/85, ECLI:EU:C:1986:328, 37. punkts, un 2005. gada 26. maija spriedums lietā Carmine Salvatore Tralli/ECB, C-301/02 P, ECLI:EU:C:2005:306, 59. punkts.

      (5)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

      (6)  Lēmums ECB/2014/16 (2014. gada 14. aprīlis) par Administratīvās pārskatīšanas padomes izveidi un tās darbības noteikumiem (OV L 175, 14.6.2014., 47. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (2016. gada 9. marts), ar ko izveido Komisijas ekspertu grupu jautājumos par elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājiem

text:
               10.3.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 94/2

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2016. gada 9. marts),
   ar ko izveido Komisijas ekspertu grupu jautājumos par elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājiem
   (2016/C 94/02)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2014. gada 20. un 21. martā aicināja raiti īstenot visus pasākumus, lai attiecībā uz visām dalībvalstīm panāktu starpsavienojumu izveides mērķrādītāju vismaz 10 % apmērā no to uzstādītajām elektroenerģijas ražošanas jaudām. Tā aicināja Komisiju nākt klajā ar konkrētiem līdz 2030. gadam sasniedzamiem starpsavienojumu mērķiem.

               (2)

               Paziņojumā “Eiropas enerģētiskās drošības stratēģija” (1) Komisija ierosināja pašreizējo 10 % elektrotīklu starpsavienojumu mērķi līdz 2030. gadam palielināt līdz 15 %, vienlaikus ņemot vērā izmaksu aspektus un savstarpējas tirdzniecības potenciālu attiecīgajos reģionos.

               (3)

               Eiropadome 2014. gada 23. un 24. oktobrī aicināja Komisiju regulāri ziņot, kā līdz 2030. gadam tiks sasniegts 15 % mērķrādītājs, kā to ir ierosinājusi Komisija, un panākt, ka tas galvenokārt tiek sasniegts, īstenojot kopīgu interešu projektus.

               (4)

               Paziņojumā “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” (2) Komisija atgādināja, ka attiecībā uz elektroenerģiju ir noteikts konkrēts minimālais starpsavienojumu mērķrādītājs – vismaz 10 % no dalībvalstīs uzstādītajām elektroenerģijas ražošanas jaudām; šis rādītājs būtu jāsasniedz līdz 2020. gadam. Minētajā paziņojumā Komisija norādīja, ka 2016. gadā tā ziņos par pasākumiem, kas jāveic, lai līdz 2030. gadam sasniegtu 15 % mērķrādītāju.

               (5)

               Paziņojumā “Elektrotīklu starpsavienojumu 10 % mērķrādītāja sasniegšana” (3) Komisija uzsvēra, ka iekšējā elektroenerģijas tirgus pabeigšana, jo īpaši likvidējot elektroenerģētiski nošķirtu teritoriju izolētību, droša energopiegāde visiem patērētājiem un lielāks no mainīgiem atjaunojamiem energoavotiem ražotas elektroenerģijas īpatsvars nozīmē, ka starpsavienojumu jaudai jābūt lielākai nekā 10 %, un ES un dalībvalstu centieniem jāpamatojas uz nepieciešamību visām dalībvalstīm vismaz 15 % starpsavienojumu jaudu sasniegt līdz 2030. gadam.

               (6)

               Eiropadome 2015. gada 19. un 20. martā aicināja paātrināti īstenot elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras projektus, tostarp elektrotīklu starpsavienojumus īpaši ar perifērajiem reģioniem, lai nodrošinātu enerģētisko drošību un labi funkcionējošu iekšējo enerģijas tirgu.

               (7)

               Tai pašā laikā dalībvalstīs vērojamās atšķirības attiecībā uz ģeogrāfisko izvietojumu, energoresursu patēriņa struktūru un energoapgādi liecina, ka ir vajadzīga katram gadījumam pielāgota pieeja, rūpīgi izvērtējot vājos posmus un ņemot vērā izmaksas. Reģionālās sadarbības struktūrās – reģionālajās grupās elektroenerģijas jomā, kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 347/2013 (4) (TEN-E regula), un attiecīgajās augsta līmeņa grupās, kas darbojas enerģētikas infrastruktūras jomā, būs lietderīgi risināt dialogu un vienoties par turpmāko virzību.

               (8)

               Minētās augsta līmeņa grupas pastiprina politisko dimensiju, stratēģisko virzību un izstrādā politikas vadlīnijas tehniskajam darbam, kā arī palīdz apzināt attiecīgajiem reģioniem paredzētus prioritāros projektus un sekmēt tos. Līdz ar Baltijas enerģētikas starpsavienojumu plāna Augsta līmeņa grupu, kura tika reorganizēta 2015. gadā, tai pašā gadā tika izveidotas vēl divas augsta līmeņa grupas: Augsta līmeņa grupa jautājumos par Dienvidrietumeiropas starpsavienojumiem (Pireneju pussalā) un Augsta līmeņa grupa jautājumos par Centrāleiropas un Dienvidaustrumeiropas gāzes savienojumu.

               (9)

               Būtu jāizveido ekspertu grupa, kas Komisijai un reģionālās sadarbības struktūrām sniegtu tehniskus ieteikumus par to, kā vislabāk 15 % starpsavienojumu mērķrādītāju iestrādāt reģionālajos, valsts un/vai pierobežas līmeņa mērķrādītājos, un tehniskus ieteikumus galvenajos tehniskajos jautājumos, kas saistīti ar nepieciešamo starpsavienojumu īstenošanu, tostarp jautājumos par 10 % elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītāja sasniegšanu.

               (10)

               Ekspertu grupas struktūrai vajadzētu būt tādai, lai būtu līdzsvaroti pārstāvētas attiecīgās speciālo zināšanu un interešu jomas un lai būtu vienlīdz pārstāvēti abi dzimumi un dažādi ģeogrāfiskie apgabali. Tādēļ minētajā grupā vajadzētu būt Energoregulatoru sadarbības aģentūras (ACER) un elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla (ENTSO-E) pārstāvjiem, ekspertiem un attiecīgajām nozares organizācijām, kā arī akadēmiskajām aprindām un nevalstiskajām organizācijām, kurām ir attiecīgas speciālas zināšanas iekšējā enerģijas tirgus un elektrotīklu starpsavienojumu jautājumu risināšanā.

               (11)

               Būtu jāizklāsta noteikumi par to, kā minētās grupas locekļi drīkst izpaust informāciju.

               (12)

               Personas dati būtu jāapstrādā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (5).

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo tiek izveidota ekspertu grupa jautājumos par elektrotīklu starpsavienojumu mērķrādītājiem (“grupa”).
   2. pants
   Uzdevumi
   1.   Grupas uzdevumi ir šādi:

               a)

               pēc tam, kad ir apzināti faktori, kuri varētu ietekmēt elektroenerģijas apmaiņu starp dalībvalstīm, sniegt Komisijai tehniskus ieteikumus par metodiku, kas izmantojama, lai 15 % starpsavienojumu mērķrādītāju iestrādātu reģionālajos, valsts un/vai pierobežas līmeņa mērķrādītājos, kuri jāsasniedz līdz 2030. gadam, vienlaikus ņemot vērā izmaksu aspektus un savstarpējas tirdzniecības potenciālu attiecīgajos reģionos;

               b)

               pēc pieprasījuma sniegt tehniskus ieteikumus, kā sasniegt 10 % mērķrādītāju, apzināt riskus, kuri varētu apdraudēt šā mērķrādītāja izpildi līdz 2020. gadam, un piedāvāt Komisijai risinājumus, kā pārvarēt jo īpaši ar projektu finansēšanu un atļauju piešķiršanas procedūrām saistītos sarežģījumus.

         2.   Grupa, veicot 1. punktā izklāstītos uzdevumus, regulāri apspriežas ar reģionālās sadarbības struktūrām, proti, ar reģionālajām grupām elektroenerģētikas jomā, kas izveidotas ar Regulu (ES) Nr. 347/2013, un ar augsta līmeņa grupām, kas darbojas enerģētikas infrastruktūras jomā.
   3. pants
   Apspriešanās
   Komisija un Enerģētikas ģenerāldirektorāts var apspriesties ar grupu jebkurā jautājumā, kas saistīts ar elektrotīklu starpsavienojumiem.
   4. pants
   Grupas locekļi
   1.   Grupā ir ne vairāk kā 15 locekļu, kurus izraugās no šādām iestādēm un organizācijām:

               a)

               Energoregulatoru sadarbības aģentūra (ACER);

               b)

               gāzes un elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkli (attiecīgi ENTSO-E un ENTSO-G);

               c)

               Eiropas līmeņa nozares organizācijas un asociācijas;

               d)

               akadēmiskās aprindas un pētniecības organizācijas, kuras ir specializējušās iekšējā enerģijas tirgus un enerģētikas infrastruktūras jautājumos, īpaši elektroenerģijas jomā;

               e)

               attiecīgās Eiropas līmeņa nevalstiskās un starptautiskās organizācijas, kuras ir specializējušās iekšējā enerģijas tirgus un enerģētikas infrastruktūras jautājumos, īpaši elektroenerģijas jomā;

               f)

               fiziskas personas, kuras par grupas locekli tiek ieceltas, esot privātpersonas statusā, un kurām ir speciālas zināšanas 2. panta 1. punktā minētajā jomā.

         2.   Var paredzēt iecelt tādu grupas locekļu aizstājēju skaitu, kas ir identisks grupas locekļu skaitam. Aizstājējus ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā locekļus. Aizstājēji automātiski aizstāj locekļus to prombūtnes vai slimības laikā.
   3.   Tie locekļi, kuri vairs nespēj pilnvērtīgi darboties grupā, atkāpjas no amata vai neatbilst Līguma 5. panta 1. punkta vai 339. panta nosacījumiem, vairs netiek aicināti piedalīties grupas sanāksmēs, un viņu vietā uz atlikušo pilnvaru laiku var iecelt citus locekļus.
   4.   Grupas dalībnieki, kurus ieceļ privātpersonas statusā, rīkojas neatkarīgi un sabiedrības interesēs.
   5.   Personas datus vāc, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
   5. pants
   Locekļu iecelšana
   1.   Enerģētikas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ieceļ locekļus, izraugoties no speciālistiem, kuri ir kompetenti 2. pantā minētajās jomās un ir atsaukušies uzaicinājumam iesniegt pieteikumus.
   Katra 4. panta c), d) un e) punktā minētā organizācija izvirza vienu pārstāvi un viņa aizstājēju. Enerģētikas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors var noraidīt pārstāvja vai aizstājēja kandidatūru, ja tā neatbilst prasībām, kas noteiktas uzaicinājumā iesniegt pieteikumus. Tādos gadījumos attiecīgajai organizācijai lūdz izraudzīties citu pārstāvi vai aizstājēju.
   Publiskais uzaicinājums neattiecas uz 4. panta a) un b) punktā minētajiem locekļiem, un viņi jāieceļ tieši.
   2.   Grupas locekļus ieceļ uz divarpus gadiem, un šo termiņu var pagarināt vienu reizi.
   3.   Grupas locekļiem, kas iecelti, esot privātpersonas statusā, var paredzēt tādu aizstājēju skaitu, kas ir identisks šādu locekļu skaitam. Aizstājējus ieceļ saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā locekļus. Aizstājēji automātiski aizstāj locekļus to prombūtnes vai slimības laikā.
   4.   To fizisko personu vārdus un uzvārdus, kuras ieceltas, esot privātpersonas statusā, un organizāciju nosaukumus publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā (“reģistrs”).
   6. pants
   Darbība
   1.   Grupas priekšsēdētājs ir Enerģētikas ģenerāldirektorāta pārstāvis.
   2.   Ar Enerģētikas ģenerāldirektorāta piekrišanu grupa var izveidot apakšgrupas, kuras izskata konkrētus jautājumus, pamatojoties uz grupas izvirzīto darba uzdevumu. Šādas apakšgrupas izformē, tiklīdz to uzdevums ir izpildīts.
   3.   Komisijas pārstāvis var ad hoc lūgt piedalīties grupas vai apakšgrupas darbā ekspertus, kuri nav grupas locekļi un kuri ir kompetenti kādā darba kārtības jautājumā. Turklāt Komisijas pārstāvis var piešķirt novērotāja statusu fiziskām personām un organizācijām, kā definēts horizontālo noteikumu par ekspertu grupām 8. panta 3. punktā, un kandidātvalstīm.
   4.   Uz grupas locekļu pārstāvjiem un to aizstājējiem, kā arī uz pieaicinātajiem ekspertiem un novērotājiem attiecas dienesta noslēpuma neizpaušanas saistības, kas izklāstītas Līgumos un to īstenošanas noteikumos, kā arī Komisijas drošības noteikumos, kuri attiecas uz ES klasificētās informācijas aizsardzību un ir izklāstīti Komisijas Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 (6) un 2015/444 (7). Ja viņi neievēro šīs saistības, Komisija var veikt visus attiecīgos pasākumus.
   5.   Grupas un apakšgrupu sanāksmes notiek Komisijas telpās. Komisija nodrošina sekretariāta atbalstu. Grupas un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties citi ieinteresētie Komisijas ierēdņi.
   6.   Grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz ekspertu grupu standarta reglamentu.
   7.   Visus attiecīgos dokumentus, piemēram, darba kārtību, protokolus un dalībnieku iesniegtos materiālus, dara pieejamus, iekļaujot tos ekspertu grupu reģistrā vai norādot saiti no reģistra uz speciālu tīmekļa vietni, kurā atrodama attiecīgā informācija. Piekļuve speciālajām tīmekļa vietnēm neprasa lietotāja reģistrāciju, un tai nav noteikti nekādi citi ierobežojumi. Tiek paredzēti izņēmumi no prasības par publicēšanu, ja dokumenta izpaušana varētu kaitēt sabiedrības vai privāto interešu aizsardzībai, kā noteikts 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (8).
   7. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Grupas darbā iesaistītās personas nesaņem atlīdzību par sniegtajiem pakalpojumiem.
   2.   Ar grupas darbu saistītos ceļa un uzturēšanās izdevumus grupas darbā iesaistītajām personām Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem (9).
   3.   Minētos izdevumus atlīdzina no pieejamajām apropriācijām, kas piešķirtas saskaņā ar ikgadējo resursu piešķiršanas procedūru.
   8. pants
   Piemērojamība
   Šo lēmumu piemēro piecus gadus no tā pieņemšanas dienas.

      Briselē, 2016. gada 9. martā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Miguel ARIAS CAÑETE

      (1)  COM(2014) 330 final.

      (2)  COM(2015) 80 final.

      (3)  COM(2015) 82 final.

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regula (ES) Nr. 347/2013, ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009 (OV L 115, 25.4.2013., 39. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

      (6)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/443 par drošību Komisijā (OV L 72, 17.3.2015., 41. lpp.).

      (7)  Komisijas 2015. gada 13. marta Lēmums (ES, Euratom) 2015/444 par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 72, 17.3.2015., 53. lpp.).

      (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Šādi izņēmumi ir paredzēti, lai aizsargātu sabiedrisko kārtību, militāro jomu, starptautiskās attiecības, finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku, personas privātumu un neaizskaramību, komerciālās intereses, tiesvedību un juridiskās konsultācijas, inspekcijas/izmeklēšanas/revīzijas un iestāžu lēmumu pieņemšanas procesu.

      (9)  Komisijas 2007. gada 5. decembra Lēmums C(2007) 5858 par noteikumiem par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir uzaicinātas piedalīties sanāksmēs.


title: 2011/643/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 22. septembris ), ar ko ieceļ trīs Reģionu komitejas locekļus no Vācijas un četrus locekļu aizstājējus no Vācijas

text:
               1.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/11

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 22. septembris),
   ar ko ieceļ trīs Reģionu komitejas locekļus no Vācijas un četrus locekļu aizstājējus no Vācijas
   (2011/643/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Karl-Heinz KLÄR kunga, Kerstin KIESSLER kundzes un Rolf HARLINGHAUSEN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc Nicole MORSBLECH kundzes, Peter STRAUB kunga, Michael GWOSDZ kunga un Jacqueline KRAEGE kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekļiem:

                           —

                           Dr. EVA QUANTE-BRANDT, Staatsrätin, Mitglied des Senats der Freien Hansestadt Bremen,

                           —

                              Margit CONRAD kundze, Bevollmächtigte des Landes Rheinland-Pfalz beim Bund und für Europa,

                           —

                              Barbara DUDEN kundze, Mitglied des Europaausschusses der Hamburgischen Bürgerschaft;

                     un

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                              Ulrike HÖFKEN kundze, Ministerin für Umwelt, Landwirtschaft, Ernährung, Weinbau und Forsten,

                           —

                              Nils WIECHMANN kungs, Mitglied des Landtages,

                           —

                              Heino VAHLDIECK kungs, Mitglied des Europaausschusses der Hamburgischen Bürgerschaft,

                           —

                              Peter FRIEDRICH kungs, Minister für Bundesrat, Europa und internationale Angelegenheiten.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 22. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. MILLER

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2010/414/CFSP: Padomes Lēmums 2010/414/KĀDP ( 2010. gada 26. jūlijs ), ar ko groza Lēmumu 2010/127/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Eritreju

text:
               27.7.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 195/74

         PADOMES LĒMUMS 2010/414/KĀDP
   (2010. gada 26. jūlijs),
   ar ko groza Lēmumu 2010/127/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Eritreju
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 1. martā pieņēma Lēmumu 2010/127/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Eritreju (1), ar ko īsteno ANO Drošības padomes Rezolūciju (ANO DPR) 1907 (2009).

               (2)

               Lēmums 2010/127/KĀDP paredz ieceļošanas un finanšu ierobežojumus Apvienoto Nāciju Drošības padomes vai kompetentās Apvienoto Nāciju Organizācijas Sankciju komitejas noteiktām fiziskām un juridiskām personām, kā arī ievieš ieroču un militārās tehnikas piegādes, pārdošanas vai pārvešanas aizliegumu un aizliegumu sniegt ar to saistītu palīdzību vai pakalpojumus noteiktām personām un vienībām.

               (3)

               Procedūrā, ar ko groza Lēmuma 2010/127/KĀDP pielikumu, būtu jāparedz prasība, ka sarakstā iekļautajām personām un vienībām norāda iemeslus iekļaušanai Sankciju komitejas nosūtītajā sarakstā, lai dotu tām iespēju iesniegt apsvērumus. Ja tiek iesniegti apsvērumi vai ja tiek iesniegti jauni būtiski pierādījumi, Padomei, ņemot vērā šos apsvērumus, būtu jāpārskata lēmums un attiecīgi jāinformē par to attiecīgā persona vai vienība.

               (4)

               Šajā lēmumā ir ievērotas pamattiesības un pamatprincipi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un īpaši tiesības uz efektīvu aizsardzību un taisnīgu tiesu, īpašuma tiesībām un tiesībām uz personas datu aizsardzību. Šis lēmums būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.

               (5)

               Šajā lēmumā arī pilnībā ievēroti dalībvalstu pienākumi saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūciju juridiski saistošā būtība.

               (6)

               Ir vajadzīga turpmāka Eiropas Savienības rīcība, lai īstenotu konkrētus pasākumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Lēmumu 2010/127/KĀDP groza šādi.

               1)

               Lēmuma 7. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “7. pants
               Padome izveido pielikumā sniegto sarakstu un groza to saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes vai Sankcijas komitejas veiktajiem konstatējumiem.”.

               2)

               Iekļauj šādus pantus:
               “7.a pants
               1.   Ja Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome vai Sankciju komiteja sarakstā iekļauj personu vai vienību, Padome šādu personu vai vienību iekļauj pielikumā. Padome savu lēmumu, tostarp pamatojumu iekļaušanai sarakstā, paziņo attiecīgajai personai vai vienībai tieši, ja adrese ir zināma, vai publicējot paziņojumu, dodot šādai personai vai vienībai iespēju paust savus apsvērumus.
               2.   Ja ir iesniegti apsvērumi vai ja ir iesniegti jauni, būtiski pierādījumi, Padome pārskata savu lēmumu un attiecīgi informē attiecīgo personu vai vienību.
               7.b pants
               1.   Pielikumā ir ietverts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes vai Sankciju komitejas sniegtais pamatojums personu un vienību iekļaušanai sarakstā.
               2.   Pielikumā arī iekļauj, ja iespējams, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes vai Sankciju komitejas sniegto informāciju, kas nepieciešama, lai identificētu attiecīgās personas vai vienības. Attiecībā uz personām šāda informācija var ietvert vārdus, tostarp pieņemtos vārdus, dzimšanas datumu un vietu, tautību, pases un personas apliecības numuru, dzimumu, adresi, ja tā zināma, kā arī darbības jomu vai profesiju. Attiecībā uz vienībām šāda informācija var ietvert reģistrācijas vietu un datumu, reģistrācijas numuru un uzņēmējdarbības vietu. Pielikumā ietver arī datumu, kad Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome vai Sankciju komiteja veikusi iekļaušanu.”.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 26. julijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 51, 2.3.2010., 19. lpp.


title: 2014/692/ES, Euratom: Padomes Lēmums ( 2014. gada 29. septembris ), ar ko groza Padomes reglamentu

text:
               3.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 289/18

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 29. septembris),
   ar ko groza Padomes reglamentu

      (2014/692/ES, Euratom)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 240. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               No 2014. gada 1. novembra, ja Padomei jāpieņem akts ar kvalificētu balsu vairākumu, ir jāpārbauda, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, aptver vismaz 65 % no Savienības iedzīvotājiem.

               (2)

               Laikposmā līdz 2017. gada 31. martam, ja Padomei jāpieņem akts ar kvalificētu balsu vairākumu, Padomes loceklis var lūgt, lai to pieņem ar tādu kvalificētu balsu vairākumu, kā noteikts 3. panta 3. punktā Protokolā (Nr. 36) par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam. Minētajā gadījumā Padomes loceklis var lūgt veikt pārbaudi, lai pārliecinātos, ka dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, aptver vismaz 62 % no visiem Savienības iedzīvotājiem. Lai to atbilstīgi reģistrētu, Padomes locekļa lūgums, kas veikts saskaņā ar Protokola (Nr. 36) 3. panta 2. punktu, būtu rakstiski jāiesniedz Ģenerālsekretāram vai jāpauž mutiski Pastāvīgo pārstāvju komitejas vai Padomes sanāksmē. Visi mutiski paustie lūgumi būtu jāiekļauj sanāksmes protokolā.

               (3)

               Lai aprēķinātu minētos procentuālos lielumus, Padomes reglamentā (1) (turpmāk “reglaments”) būtu jānorāda iedzīvotāju skaita rādītāji un procentuālie lielumi, ko tie veido attiecībā pret Savienības iedzīvotāju skaitu.

               (4)

               Tādēļ reglaments būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Reglamentu groza šādi:

               1)

               reglamenta 11. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
               “5.   Ja Padomei jāpieņem lēmums ar kvalificētu balsu vairākumu, 65 % no Savienības iedzīvotājiem vai, ja balsošanā nepiedalās visas dalībvalstis, no to dalībvalstu iedzīvotājiem, kuras piedalās balsošanā, un minimālo Padomes locekļu skaitu, kas pārstāv vairāk nekā 35 % no iesaistīto dalībvalstu iedzīvotāju skaita, aprēķina saskaņā ar iedzīvotāju skaita rādītājiem, kuri norādīti III pielikumā. Šos rādītājus piemēro arī laikposmā starp 2014. gada 1. novembri un 2017. gada 31. martu, ja saskaņā ar 3. panta 2. punktu Protokolā (Nr. 36) par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam, Padomes loceklis lūdz, lai aktu pieņem ar tādu kvalificētu balsu vairākumu, kā noteikts minētā panta 3. punktā, un Padomes loceklis lūdz pārbaudīt, vai dalībvalstis, kas veido kvalificēto balsu vairākumu, aptver vismaz 62 % no visiem Savienības iedzīvotājiem.”;

               2)

               reglamenta 11. pantam pievieno šādu punktu:
               “6.   Padome saskaņā ar informāciju, kas Eiropas Savienības Statistikas birojam pieejama iepriekšējā gada 30. septembrī, pielāgo III pielikumā noteiktos skaitļus, šādam pielāgojumam stājoties spēkā katra gada 1. janvārī. Minēto lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”;

               3)

               III pielikumu aizstāj ar šādu:

                  “III PIELIKUMS
                  Savienības iedzīvotāju skaita un katras dalībvalsts iedzīvotāju skaita rādītāji, lai piemērotu noteikumus par kvalificēta vairākuma balsošanu Padomē
                  Lai piemērotu LES 16. panta 4. punktu, LESD 238. panta 2. un 3. punktu un Protokola (Nr. 36) 3. panta 2. punktu, Savienības iedzīvotāju skaits un katras dalībvalsts iedzīvotāju skaits, kā arī katras dalībvalsts iedzīvotāju skaita procentuālais lielums attiecībā pret Savienības iedzīvotāju skaitu laikposmam no 2014. gada 1. novembra līdz 2014. gada 31. decembrim ir šāds:

                              Dalībvalsts

                              Iedzīvotāju skaits (tūkstošos)

                              Procentuālais lielums no Savienības iedzīvotāju skaita

                              Vācija

                              80 523,7

                              15,93

                              Francija

                              65 633,2

                              12,98

                              Apvienotā Karaliste

                              63 730,1

                              12,61

                              Itālija

                              59 685,2

                              11,81

                              Spānija

                              46 704,3

                              9,24

                              Polija

                              38 533,3

                              7,62

                              Rumānija

                              20 057,5

                              3,97

                              Nīderlande

                              16 779,6

                              3,32

                              Beļģija

                              11 161,6

                              2,21

                              Grieķija

                              11 062,5

                              2,19

                              Čehijas Republika

                              10 516,1

                              2,08

                              Portugāle

                              10 487,3

                              2,07

                              Ungārija

                              9 908,8

                              1,96

                              Zviedrija

                              9 555,9

                              1,89

                              Austrija

                              8 451,9

                              1,67

                              Bulgārija

                              7 284,6

                              1,44

                              Dānija

                              5 602,6

                              1,11

                              Somija

                              5 426,7

                              1,07

                              Slovākija

                              5 410,8

                              1,07

                              Īrija

                              4 591,1

                              0,91

                              Horvātija

                              4 262,1

                              0,84

                              Lietuva

                              2 971,9

                              0,59

                              Slovēnija

                              2 058,8

                              0,41

                              Latvija

                              2 023,8

                              0,40

                              Igaunija

                              1 324,8

                              0,26

                              Kipra

                              865,9

                              0,17

                              Luksemburga

                              537,0

                              0,11

                              Malta

                              421,4

                              0,08

                              Kopā

                              505 572,5

                              100”

                              Slieksnis (62 %)

                              313 455,0

                              Slieksnis (65 %)

                              328 622,1

                        .
         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2014. gada 1. novembra.

      Briselē, 2014. gada 29. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2016/1856 (2016. gada 11. oktobris) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Grieķijai

text:
               20.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 284/21

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1856
   (2016. gada 11. oktobris)
   par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Grieķijai
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 11. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (“Fonds”) mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām, lai demonstrētu solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas dabas katastrofas.

               (2)

               Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu, kas ir EUR 500 000 000 gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 10. pantā

               (3)

               Grieķija 2016. gada 5. februārī iesniedza pieteikumu par Fonda izmantošanu sakarā ar zemestrīci, kura 2015. gada novembrī skāra Jonijas salas.

               (4)

               Grieķijas pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. pantā minētajiem nosacījumiem finansiālā ieguldījuma sniegšanai no Fonda.

               (5)

               Tāpēc Fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu Grieķijai.

               (6)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2016/252 (4) Eiropas Savienības Solidaritātes fonds tika izmantots, lai nodrošinātu summu EUR 50 miljonu apmērā saistību un maksājumu apropriācijās avansa maksājumu nodrošināšanai 2016. finanšu gadam. Minētās apropriācijas ir izmantotas tikai ļoti ierobežotā apmērā. Tādējādi pastāv iespēja finansēt pilnu šo izmantojamo līdzekļu summu, pārdalot apropriācijas, kas ir pieejamas avansa maksājumiem Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžetā.

               (7)

               Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs Fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai nodrošinātu Grieķijai summu EUR 1 651 834 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās.
   Visu šo izmantojamo līdzekļu summu, kas minēta panta pirmajā daļā, finansē no apropriācijām, kas mobilizētas avansa maksājumiem Savienības 2016. finanšu gada budžetā. Avansa maksājumiem pieejamās apropriācijas attiecīgi samazina.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2016. gada 11. oktobra.

      Briselē, 2016. gada 11. oktobrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         I. KORČOK

      (1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

      (2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

      (3)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2016/252 (2015. gada 25. novembris) par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai (OV L 47, 24.2.2016., 5. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (2017. gada 16. augusts), ar kuru groza Lēmumu 2009/427/EK, ar ko izveido ekspertu grupu tehnisku padomu sniegšanai par bioloģisko ražošanu

text:
               18.8.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 273/3

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2017. gada 16. augusts),
   ar kuru groza Lēmumu 2009/427/EK, ar ko izveido ekspertu grupu tehnisku padomu sniegšanai par bioloģisko ražošanu
   (2017/C 273/03)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 2009/427/EK (1) Komisija ir izveidojusi ekspertu grupu tehnisku padomu sniegšanai par bioloģisko ražošanu (“grupa”).

               (2)

               Lēmuma 2009/427/EK 4. panta 5. punktā noteikts, ka grupas dalībniekus ieceļ uz atjaunojamu trīs gadu pilnvaru termiņu. Grupas darba gaitā līdz šim gūtā pieredze liecina, ka trīs gadi nav pietiekami ilgs laiks, lai grupa spētu pilnvērtīgi īstenot savus uzdevumus. Tehnisku padomu sniegšanai par bioloģisko ražošanu ir būtiska nozīme, ņemot vērā bioloģiskās lauksaimniecības nozares attīstību. Atļauju piešķiršanas procedūra, tostarp tehniski padomi par lauksaimniecības prakses izmantošanu un vielu lietošanu, būs jāpielāgo gaidāmajām tiesību aktu izmaiņām saistībā ar bioloģisko ražošanu. Turklāt ir jānodrošina grupas darba nepārtrauktība. Tāpēc Lēmumā 2009/427/EK noteiktais grupas pilnvaru termiņš būtu jāpagarina, nosakot, ka tas ir četri gadi.

               (3)

               Tāpēc Lēmums 2009/427/EK būtu attiecīgi jāgroza,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmuma 2009/427/EK 4. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

      “5.   Grupas dalībniekus ieceļ uz atjaunojamu četru gadu pilnvaru termiņu, un dalībnieki drīkst palikt savā amatā tikai trīs pilnvaru termiņus pēc kārtas. Dalībnieki turpina darbu līdz brīdim, kad tos saskaņā ar šā panta 6. punktu aizstāj cits dalībnieks, vai līdz pilnvaru termiņa beigām.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 16. augustā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  Komisijas 2009. gada 3. jūnija Lēmums 2009/427/EK, ar ko izveido ekspertu grupu tehnisku padomu sniegšanai par bioloģisko ražošanu (OV L 139, 5.6.2009., 29. lpp.).


title: 2011/672/: Padomes Lēmums ( 2011. gada 10. oktobris ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Rumānijas

text:
               13.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/15

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 10. oktobris),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Rumānijas
   (2011/672/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
   ņemot vērā Rumānijas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom (1), ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

               (2)

               Pēc Sorin Cristian STAN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Liviu LUCA kungs (Confederația Națională a Sindicatelor Libere din România FRĂȚIA) tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2011. gada 10. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. KRASZEWSKI

      (1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/1249 (2017. gada 16. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Savienību un Norvēģijas Karalisti par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

text:
               12.7.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 179/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1249
   (2017. gada 16. jūnijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Savienību un Norvēģijas Karalisti par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/479 (2) Komisija 2016. gada 8. decembrī parakstīja Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (“nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (2)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014 (3) ir paredzēts, ka valstīm, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ir jāpiedalās instrumentā saskaņā ar tā noteikumiem un ka ir jānoslēdz vienošanās par minēto valstu finansiālajām iemaksām un papildu noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp par noteikumiem, kas nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju.

               (3)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums papildina Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome būs pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai ieviest to savos tiesību aktos.

               (4)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (4); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas tai nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (5); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas tai nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (6).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 19. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā (7).

      Briselē, 2017. gada 16. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. SCICLUNA

      (1)  2017. gada 16. maija piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2017/479 (2016. gada 8. decembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (OV L 75, 21.3.2017., 1. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

      (6)  Nolīgums ir publicēts OV L 75, 21.3.2017., 3. lpp. kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

      (7)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2010/96/CFSP: Padomes Lēmums 2010/96/KĀDP ( 2010. gada 15. februāris ) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā

text:
               19.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 44/16

         PADOMES LĒMUMS 2010/96/KĀDP
   (2010. gada 15. februāris)
   par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) 2009. gada 26. maijā pieņemtajā Rezolūcijā 1872 (2009) par stāvokli Somālijā uzsvēra to, cik svarīgi no jauna izveidot, apmācīt, apgādāt un saglabāt Somālijas drošības spēkus, un mudināja dalībvalstis un reģionālās un starptautiskās organizācijas sniegt tehnisku palīdzību Somālijas drošības spēku apmācībai un apgādei. 2009. gada 30. novembrī pieņemtajā Rezolūcijā 1897 (2009) ANO DP atgādināja savas iepriekšējās rezolūcijas un atkārtoti apliecināja, ka ciena Somālijas suverenitāti, teritoriālo integritāti, politisko neatkarību un vienotību.

               (2)

               Padome 2009. gada 27. jūlija secinājumos nolēma pastiprināti iesaistīties, lai sekmētu mieru un attīstību Somālijā. Šajā nolūkā Padome ir izvērtējusi Savienības iespējas līdzdarboties starptautiskos pasākumos, tostarp drošības jomā.

               (3)

               Padome 2009. gada 17. novembra secinājumos pauda, ka vispārējā pieejā situācijai Somālijā būtu jāapsver turpmāks Savienības atbalsts Somālijas drošības sektoram un ka šim atbalstam vajadzētu būt daļai no plašākas, saskaņotas sistēmas, kurā ietilptu cieša ES sadarbība un koordinācija ar Āfrikas Savienību, Apvienoto Nāciju Organizāciju un citām iesaistītām pusēm, īpaši Amerikas Savienotajām Valstīm. Attiecībā uz Āfrikas Savienību Padome turklāt uzsvēra Āfrikas Savienības misijas Somālijā (AMISOM) lomas lielo nozīmi.

               (4)

               Padome 2009. gada 17. novembrī apstiprināja krīzes pārvarēšanas koncepciju par iespējamu Eiropas drošības un aizsardzības misiju, lai palīdzētu Somālijas Pārejas laika federālās valdības (PLFV) drošības spēku apmācībā, un lūdza veikt turpmāku plānošanas darbu. Politikas un drošības komiteja (PDK) pēc tam norīkoja par plānošanu atbildīgo iestādi.

               (5)

               PLFV 2009. gada 18. novembra un 2010. gada 23. janvāra vēstulēs atzinīgi novērtēja ES centienus Somālijas valsts drošības spēku apmācību koordinēšanā un tās ieguldījumu miera un stabilitātes veicināšanā Somālijā un apliecināja Savienībai savu apņemšanos uzņemties atbildību par jauniesaucamo rekrutēšanu, apmācīšanu un saglabāšanu; tā arī uzsvēra savu apņemšanos īstenot Somālijā plašāku politiku drošības sektorā.

               (6)

               Āfrikas Savienības īpašā pārstāvja Somālijā vietnieks 2009. gada 30. novembra vēstulē Āfrikas Savienības Komisijas vārdā pauda gandarījumu par ES pozitīvo nostāju jautājumā par vairāk nekā 2 000 Somālijas drošības spēku personāla locekļu apmācību.

               (7)

               Padome 2009. gada 8. decembrī izvēlējās militāri stratēģisko plānu iespējamai ES militārajai misijai.

               (8)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs 2009. gada 31. decembra ziņojumā ANO Drošības padomei atsaucās uz krīzes pārvarēšanas koncepciju attiecībā uz iespējamu Eiropas drošības un aizsardzības politikas misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā, un uzsvēra, ka tad, kad ES plāns par apmācību veikšanu tiktu īstenots, ES mācību instruktoriem būtu jāievēro saskaņotas un apstiprinātas mācību programmas.

               (9)

               Ugandas aizsardzības ministrs 2010. gada 5. janvāra vēstulē pauda gandarījumu par Savienības iecerēto misiju Somālijas drošības sektora atbalstam un aicināja Savienību vismaz vienu gadu piedalīties Somālijas drošības spēku apmācībās Ugandā.

               (10)

               Savienība 2010. gada 20. janvārī piedāvāja PLFV palīdzību Somālijas drošības spēku apmācībā.

               (11)

               Padome 2010. gada 25. janvāra secinājumos vienojās izveidot ES militāru misiju, lai sniegtu ieguldījumu Somālijas drošības spēku apmācībā Ugandā, kur Somālijas spēki jau tiek apmācīti. Misija arī veicinātu ES rīcības koordināciju ar AMISOM. Turklāt Padome piekrita, ka ES militāro misiju uzsāktu līdz ar nākamās apmācāmo grupas uzņemšanu, kas paredzēta 2010. gada pavasarī, un šo misiju vadītu ciešā sadarbībā ar partneriem, tostarp PLFV, Ugandu, Āfrikas Savienību, Apvienoto Nāciju Organizāciju un Amerikas Savienotajām Valstīm. Padome atzina, ka šī apmācība jāīsteno kā daļa no plašākiem starptautiskiem centieniem un cita starpā tajā jāietver apmācāmo rūpīga pārbaude, spēku pārraudzība un konsultēšana pēc to atgriešanās Mogadišu, kā arī finansējums un algu izmaksa karavīriem.

               (12)

               Padomes un AP uzdevumā PDK būtu jāveic ES militārās misijas politiskā kontrole, jānodrošina tai stratēģiskā vadība un jāpieņem attiecīgi lēmumi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 38. panta trešo daļu.

               (13)

               Ir jāpanāk vienošanās un jānoslēdz starptautiski nolīgumi par trešo valstu dalību ES misijās un par ES vienību un to personāla statusu.

               (14)

               Darbības izdevumi, kas izriet no šā lēmuma, kurš attiecas uz militāro vai aizsardzības jomu, būtu jāsedz dalībvalstīm saskaņā ar LES 41. panta 2. punktu un atbilstoši Padomes Lēmumam 2008/975/KĀDP (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (1) (turpmāk “ATHENA”).

               (15)

               LES 28. panta 1. punktā ir paredzēts Padomes lēmumos noteikt līdzekļus, ko Savienība var izmantot. Finanšu atsauces summa 12 mēnešu posmam kopējām ES militārās misijas izmaksām šobrīd ir labākā aplēse, un tā neskar galīgās summas, ko iekļaus budžetā, kuru apstiprina saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti ATHENA.

               (16)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā. Tādējādi Dānija nepiedalās misijas finansēšanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Misija
   1.   Savienība veic militāru apmācības misiju (turpmāk “ESAM Somālija”), lai palīdzētu stiprināt Somālijas Pārejas laika federālo valdību (PLFV) kā funkcionējošu valdību, kas kalpo Somālijas iedzīvotājiem. ES militārās misijas konkrēts mērķis ir sekmēt vispusīgu un ilgtspējīgu perspektīvu Somālijas drošības sektora attīstībai, stiprinot Somālijas drošības spēkus ar īpašu militāro apmācību, un atbalstīt Ugandā īstenoto apmācību 2 000 Somālijas jauniesauktajiem līdz vada līmenim (ieskaitot), tostarp piemērotas modulāras un specializētas apmācības virsniekiem un instruktoriem. ES militārā misija darbojas ciešā sadarbībā un saskaņojot rīcību ar citām iesaistītajām pusēm no starptautiskās kopienas, jo īpaši ar Apvienoto Nāciju Organizāciju, Āfrikas Savienības misiju Somālijā (AMISOM) un Amerikas Savienotajām Valstīm.
   2.   Šajā nolūkā veiktās ES militārās apmācības notiks galvenokārt Ugandā saskaņā ar ES misijas, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā, politisko mērķi, kā noteikts Padomes 2009. gada 17. novembrī apstiprinātajā krīzes pārvarēšanas koncepcijā. Šīs ES militārās misijas vienība atrodas arī Nairobi.
   2. pants
   ES misijas komandiera iecelšana
   1.   Pulkvedi Ricardo GONZÁLEZ ELUL ar šo ieceļ par ES misijas komandieri.
   2.   ES misijas komandieris pilda ES operācijas komandiera un ES spēku komandiera pienākumus.
   3. pants
   ES štāba izraudzīšanās
   Misijas ES štābs atrodas Ugandā. Tajā ietilpst sakaru birojs Nairobi un atbalsta vienība Briselē. Tas pilda gan operāciju štāba, gan spēku štāba funkcijas.
   4. pants
   Misijas plānošana un uzsākšana
   Lēmumu par ES militārās misijas uzsākšanu pieņem Padome pēc tam, kad ir apstiprināts misijas plāns.
   5. pants
   Politiskā kontrole un stratēģiskā vadība
   1.   Padomes un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) uzdevumā Politikas un drošības komiteja (“PDK”) veic ES militārās misijas politisko kontroli un stratēģisko vadību. Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt atbilstīgus lēmumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 38. pantu. Šis pilnvarojums ietver tiesības grozīt plānošanas dokumentus, tostarp misijas plānu un komandķēdi. Tas ietver arī pilnvaras pieņemt lēmumus par ES misijas komandiera iecelšanu. Tiesības pieņemt lēmumus par ES militārās misijas mērķiem un izbeigšanu saglabā Padome.
   2.   PDK regulāri sniedz ziņojumus Padomei.
   3.   PDK regulāri saņem ziņojumus no ES Militārās komitejas (ESMK) priekšsēdētāja par ES militārās misijas norisi. Vajadzības gadījumā PDK var uzaicināt ES misijas komandieri piedalīties savās sanāksmēs.
   6. pants
   Militārā vadība
   1.   ESMK uzrauga, vai ES militārā misija, par kuras norisi atbild ES misijas komandieris, tiek veikta pienācīgi.
   2.   ESMK regulāri saņem ziņojumus no ES misijas komandiera. Vajadzības gadījumā tā var uzaicināt ES misijas komandieri piedalīties savās sanāksmēs.
   3.   ESMK priekšsēdētājs ir galvenā kontaktpersona sakariem ar ES misijas komandieri.
   7. pants
   Savienības rīcības īstenošana un konsekvence
   1.   AP nodrošina šā lēmuma īstenošanu, kā arī nodrošina tā konsekventu saskaņu ar Savienības ārējo darbību kopumā, tostarp ar Savienības attīstības programmām.
   2.   ES misijas komandieris palīdz AP šā lēmuma īstenošanā.
   8. pants
   Trešo valstu dalība
   1.   Neskarot Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju un vienoto organizatorisko sistēmu, kā arī saskaņā ar attiecīgajām Eiropadomes pamatnostādnēm, misijā var aicināt piedalīties trešās valstis.
   2.   Ar šo Padome pilnvaro PDK aicināt trešās valstis sniegt palīdzību un pēc ES misijas komandiera un ESMK ieteikuma pieņemt attiecīgos lēmumus par piedāvātās palīdzības pieņemšanu.
   3.   Sīki izstrādātu kārtību trešo valstu dalībai nosaka, pamatojoties uz nolīgumiem, ko noslēdz saskaņā ar LES 37. pantu un atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. pantā paredzētajai kārtībai. Ja Savienība un trešā valsts ir noslēgušas nolīgumu, ar ko paredz kārtību attiecīgās trešās valsts dalībai Savienības krīzes pārvarēšanas misijās, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar šo misiju.
   4.   Trešām valstīm, kas sniedz būtisku militāru ieguldījumu ES militārajā misijā, ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz misijas ikdienas vadību kā dalībvalstīm, kuras piedalās misijā.
   5.   Ar šo Padome pilnvaro PDK pieņemt attiecīgus lēmumus attiecībā uz Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi gadījumā, ja trešās valstis nodrošina būtisku militāru ieguldījumu.
   9. pants
   ES vadītā personāla statuss
   ES vadīto vienību un to personāla statuss, tostarp privilēģijas, imunitātes un citas garantijas, kas nepieciešamas misijas īstenošanai un netraucētai darbībai, var paredzēt nolīgumā, ko noslēdz saskaņā ar LES 37. pantu un atbilstīgi LESD 218. panta 3. punktā paredzētajai kārtībai.
   10. pants
   Finanšu noteikumi
   1.   ES militārās misijas kopējās izmaksas pārvalda saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/975/KĀDP (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena) (2) (ATHENA).
   2.   ES militārās misijas kopējo izmaksu finanšu atsauces summa ir EUR 4,8 miljoni. ATHENA lēmuma 32. panta 3. punktā minētais finanšu atsauces summas koeficients ir noteikts 60 % apmērā.
   11. pants
   Informācijas izpaušana trešām personām
   1.   Ar šo AP tiek pilnvarots nodot Apvienoto Nāciju Organizācijai (ANO), Āfrikas Savienībai (ĀS, AMISOM) un citām trešām personām, kas saistītas ar šo lēmumu, klasificētu ES informāciju un dokumentus, kuri izstrādāti ES militārās misijas vajadzībām, atbilstīgi katrai pusei piemērojamam klasifikācijas līmenim un saskaņā ar Padomes drošības reglamentu (3).
   2.   Ar šo AP tiek pilnvarots nodot ANO, ĀS, AMISOM un citām trešām personām, kas saistītas ar šo lēmumu, tādus ES dokumentus par Padomes apspriedēm saistībā ar ES militāro misiju, kuri nav klasificēti un uz kuriem attiecas dienesta noslēpums saskaņā ar Padomes reglamenta (4) 6. panta 1. punktu.
   12. pants
   Stāšanās spēkā un darbības beigas
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   ES militāro misiju izbeidz 2011. gadā pēc diviem secīgiem sešus mēnešus ilgiem apmācību posmiem.
   3.   Saskaņā ar apstiprinātiem ES militārās misijas izbeigšanas plāniem un neskarot ATHENA paredzēto ES misijas revīzijas un pārskatu iesniegšanas kārtību, šis lēmums tiek atcelts dienā, kad tiek slēgts ES štābs, sakaru birojs Nairobi un atbalsta vienība Briselē.
   13. pants
   Publicēšana
   1.   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   2.   PDK lēmumus par ES misijas komandiera iecelšanu un PDK lēmumus par trešo valstu palīdzības pieņemšanu, kā arī Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi arī publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 15. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         Á. GABILONDO

      (1)  OV L 345, 23.12.2008., 96. lpp.

      (2)  OV L 345, 23.12.2008., 96. lpp.

      (3)  Padomes Lēmums 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta lēmums par iestāžu nolīguma noslēgšanu kopīgas deklarācijas veidā attiecībā uz Padomes lēmuma projektu, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (jaunā regulatīvā kontroles procedūra) (10125/2006 - C6-0208/2006 - 2006/2152(ACI))

text:
C 303 E/806            LV                            Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                            13.12.2006.
Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijs
              P6_TA(2006)0309
              Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtība (jaunā regulatīvā
              kontroles procedūra)
              Eiropas Parlamenta lēmums par iestāžu nolīguma noslēgšanu kopīgas deklarācijas veidā attiecībā uz
              Padomes lēmuma projektu, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto
              ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (jaunā regulatīvā kontroles procedūra) (10125/2006 —
                                                     C6-0208/2006 — 2006/2152(ACI))
              Eiropas Parlaments,
              — ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 202. panta trešo ievilkumu,
              — ņemot vērā Padomes 1999. gada 28. jūnija lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto
                  ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (1),
              — ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu 1999/468/EK
                  (KOM(2002)0719) (2),
              — ņemot vērā bijušā Komisijas priekšsēdētāja R. Prodi paziņojumu Eiropas Parlamentā 2002. gada 5. februā-
                  rī (“Prodi deklarācija”)
              — ņemot vērā tā 2003. gada 2. septembra nostāju (3),
              — ņemot vērā 2002. gada 5. februāra Rezolūciju par tiesību aktu īstenošanu finanšu pakalpojumu jomā (4),
              — ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (KOM(2004)0324) (5),
              — ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (10126/1/2006 — C6-0190/2006) (6),
              — ņemot vērā kopīgās deklarācijas projektu (10125/2006 — C6-0208/2006),
              — ņemot vērā Reglamenta 120. panta 1. punktu,
              — ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0237/2006), tā kā
              A. Padome un Komisija pagājušā gada rudenī vienojās sākt sarunas par iespējām turpināt komitoloģijas
                  procedūru reformu, pamatojoties uz Komisijas grozīto priekšlikumu;
              B. Priekšsēdētāju konference 2005. gada 10. novembrī pieņēma lēmumu sākt sarunas ar Padomi un Komi-
                  siju par komitoloģijas procedūrām un pilnvaroja Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētāju un
                  atbildīgās komitejas referentu vadīt šīs sarunas, un pilnvaras atjaunoja 2006. gada 19. janvārī;
              C. šo sarunu noslēgumā tika izstrādāts jaunas procedūras projekts, kā arī paziņojumu projekti saistībā ar
                  lēmumu, kas jāpieņem par šo procedūru;
              D. Lēmums iekļaus 1999. gada lēmumā par komitoloģijas procedūru jaunu procedūra — regulatīva
                  kontroles procedūra, kas dos tiesības Eiropas Parlamentam un Padomei kontrolēt kvazinormatīvus pasā-
                  kumus, ar kuriem ievieš vienlīdzīgā koplēmuma procedūrā pieņemtu tiesību aktu, vai šādus pasākumus
                  noraidīt;
              (1) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
              (2) OV vēl nav publicēts.
              (3) OV C 76 E, 25.3.2004., 82. lpp.
              (4) OV C 284 E, 21.11.2002., 115. lpp.
              (5) OV vēl nav publicēts.
              (6) OV vēl nav publicēts.
 ---pagebreak--- 13.12.2006.          LV                           Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                   C 303 E/807
                                                                                Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijs
            E. līgums par Konstitūciju Eiropai, ko parakstījuši visu valstu un valdību vadītāji, piešķir Parlamentam
                tiesības atsaukt deleģētās pilnvaras (I — 36. pants). Jaunās regulatīvās kontroles procedūras kompromisa
                teksta galīgā redakcija Parlamentam šādas tiesības neparedz Tiesības atsaukt piešķirtās pilnvaras tādējādi
                ir viena no svarīgākajām Eiropas Parlamenta prasībām, kuras izpildi var nodrošināt tieši Konstitucionālais
                līgums;
            F. lēmumam pievienos Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopēju deklarāciju, Komisijas deklarāciju,
                kas jāieraksta Padomes protokolā, kā arī Komisijas deklarācijas par jaunās procedūras ieviešanu un
                piemērošanu;
            G. šajās deklarācijās ir atspoguļoti svarīgi jautājumi, kurus pēc visu trīs iestāžu ierosinājuma apsprieda
                sarunu laikā, bez kurām nebūtu iespējams kompromiss saistībā ar jauno procedūru un nevarētu nodro-
                šināt tās praktisko ietekmi,
            1.    apstiprina nolīguma noslēgšanu kopīgas deklarācijas veidā, kura pievienota šim lēmumam;
            2. atzīmē saistībā ar kopīgo deklarāciju izstrādāto Komisijas deklarāciju par tās apņemšanos īstenot pārre-
            dzamības pasākumus;
            3. atzīmē Komisijas deklarāciju par valodu režīmu un par termiņu, kad sākas kontroles periods, kā arī par
            spēkā esošo tiesību aktu pielāgošanu šādos gadījumos;
            4.    uzdod tā priekšsēdētājam informācijas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.
            Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas deklarācija
            1. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pauž gandarījumu par to, ka drīz plānots pieņemt Padomes
            Lēmumu, ar kuru groza Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai
            piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (1). Jaunas procedūras jeb “regulatīvās kontroles procedūras”
            iekļaušana 1999. gada Lēmumā ļaus likumdevējam kontrolēt kvazinormatīvu pasākumu pieņemšanu, ar ko
            īsteno tiesību aktu, kurš pieņemts, īstenojot koplēmuma procedūru.
            2. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzsver, ka saskaņā ar spēkā esošo Līgumu šajā lēmumā ir
            piedāvāts pietiekams un uz visām jomām attiecināms risinājums Eiropas Parlamenta vēlmei kontrolēt koplē-
            muma procedūrā pieņemto tiesību aktu īstenošanu.
            3. Neskarot likumdevēju iestāžu prerogatīvas, Eiropas Parlaments un Padome atzīst, ka, atbilstīgi laba
            likumdošanas procesa principiem ieviešanas pilnvaras Komisijai jāpiešķir bez laika ierobežojuma. Tomēr, ja
            pieņemšana ir jāveic konkrētā termiņā, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzskata, ka likumdevēja
            veikto kontroli varētu stiprināt klauzula, ar ko Komisijai prasa iesniegt priekšlikumu par tādu noteikumu
            pārskatīšanu vai atcelšanu, kas ir saistīti ar īstenošanas pilnvaru deleģēšanu.
            4. Šo jauno procedūru pēc tās spēkā stāšanās piemēros kvazinormatīviem pasākumiem, kas paredzēti
            tiesību aktos, kurus pieņems, īstenojot koplēmuma procedūru, tostarp pasākumiem, kas paredzēti tiesību
            aktos, ko nākotnē pieņems finanšu pakalpojumu jomā (“Lamfalisī” akti). Turpretī, lai šo procedūru varētu
            piemērot jau spēkā esošiem aktiem, kas pieņemti, īstenojot koplēmuma procedūru, šie tiesību akti jāpielāgo
            atbilstīgi piemērojamām procedūrām, lai Lēmuma 1999/468/EK 5. pantā paredzēto regulatīvo procedūru
            aizstātu ar regulatīvo kontroles procedūru ikreiz, kad apskata pasākumus tās piemērošanas jomā.
            (1) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
 ---pagebreak--- C 303 E/808           LV                           Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                 13.12.2006.
Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijs
              5.   Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzskata, ka ir steidzami jāpielāgo šādi tiesību akti:
              a. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par to, kā uz pārtikas produktiem norādīt to uzturvērtību un
                  ietekmi uz veselību (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī);
              b. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/49/EK, ar ko pārstrādā Padomes
                  Direktīvu 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietieka-
                  mību (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī);
              c. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīva 2006/48/EK, ar ko pārstrādā Eiropas
                  Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK (2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības
                  sākšanu un veikšanu (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī);
              d. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/43/EK (2006. gada 17. maijs), ar ko paredz gada
                  pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes
                  Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK (OV L 157, 9.06.2006., 87. lpp.);
              e. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš
                  Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas
                  Robežu kodekss) (OV L 105, 13.04.2006., 1. lpp.);
              f.  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai nepieļautu
                  finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai
                  (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.);
              g. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/32/EK (2005. gada 6. jūlijs), ar ko izveido sistēmu, lai
                  noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, un ar ko groza Padomes
                  Direktīvu 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK (OV L 191,
                  22.07.2005., 29. lpp.);
              h. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/1/EK (2005. gada 9. marts), ar ko groza Padomes Direk-
                  tīvas 73/239/EEK, 85/611/EEK, 91/675/EEK, 92/49/EEK un 93/6/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un
                  Padomes Direktīvas 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK un 2002/87/EK, lai
                  izveidotu finanšu pakalpojumu komiteju jaunu organizatorisko struktūru (OV L 79, 24.03.2005.,
                  9. lpp.);
              i.  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris), ar ko paredz
                  maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko
                  groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.03.2005., 1. lpp.);
              j.  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības
                  prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā
                  tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK (OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.);
              k. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu
                  instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta
                  un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004.,
                  1. lpp.);
              l.  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/71/EK (2003. gada 4. novembris) par prospektu, kurš
                  jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību, un par Direktīvas 2001/34/EK
                  grozījumiem (OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.);
              m. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski
                  modificētu pārtiku un barību (OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.);
              n. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/41/EK (2003. gada 3. jūnijs) par papildpensijas kapitāla
                  uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (OV L 235, 23.09.2003., 10. lpp.);
 ---pagebreak--- 13.12.2006.          LV                          Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                  C 303 E/809
                                                                                Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijs
            o. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas
                 ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (OV L 96,
                 12.04.2003., 16. lpp.);
            p. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/96/EK (2003. gada 27. janvāris) par elektrisko un elek-
                 tronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp.);
            q. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/95/EK (2003. gada 27. janvāris) par dažu bīstamu vielu
                 izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (OV L 37, 13.02.2003., 19. lpp.);
            r.   Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva 2002/87/EK (2002. gada 16. decembris) par papildu uzrau-
                 dzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos
                 un par grozījumiem Padomes Direktīvās 73/239/EEK, 79/267/EEK, 92/49/EEK, 92/96/EEK, 93/6/EEK un
                 93/22/EEK, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 98/78/EK un 2000/12/EK (OV L 35,
                 11.02.2003., 1. lpp.);
            s. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko
                 grāmatvedības standartu piemērošanu (OV L 243, 11.09.2002., 1. lpp.);
            t.   Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/107/EK (2002. gada 21. janvāris), ar ko groza Padomes
                 Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērt-
                 spapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), lai paredzētu noteikumus attiecībā uz pārvaldības
                 sabiedrībām un vienkāršotiem prospektiem (OV L 41, 13.02.2002., 20. lpp.);
            u. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu,
                 kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.);
            v. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģenētiski modificētu
                 organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (OV L 106,
                 17.04.2001., 1. lpp.);
            w. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu
                 Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.);
            x. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/53/EK (2000. gada 18. septembris) par nolietotiem
                 transportlīdzekļiem (OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp.);
            y. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdo produktu
                 laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).
            Lai minēto paveiktu, Komisija ir norādījusi, ka tā tuvākajā laikā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs
            grozījumu priekšlikumus minētajiem tiesību aktiem, lai tajos iekļautu regulatīvo kontroles procedūru un,
            attiecīgi, vajadzības gadījumā atceltu šo tiesību aktu noteikumus, kas paredz ierobežojumus, ieviešanas piln-
            varas deleģējot Komisijai. Eiropas Parlaments un Padome nodrošinās, ka minētos priekšlikumus pieņem pēc
            iespējas drīzāk.
            6. Saskaņā ar 2003. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu ( 1) Eiropas
            Parlaments, Padome un Komisija atgādina par to, cik svarīga nozīme likumdošanas procesā ir īstenošanas
            pasākumiem. Tie uzskata arī, ka 1998. gada 22. decembra Iestāžu nolīguma par kopējām Kopienas tiesību
            aktu izstrādes kvalitātes pamatnostādnēm (2) vispārīgajiem principiem jebkurā gadījumā būtu jāattiecas uz
            vispārīgiem pasākumiem, kas pieņemti ar jauno regulatīvo kontroles procedūru.
            (1) OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.
            (2) OV C 73, 17.3.1999., 1. lpp.


title: 2014/433/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums Atalanta/3/2014 ( 2014. gada 3. jūlijs ), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē un atturēt no šādiem nodarījumiem ( Atalanta )

text:
               5.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 198/5

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS ATALANTA/3/2014
   (2014. gada 3. jūlijs),
   ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta)

      (2014/433/KĀDP)

   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) (Atalanta) un jo īpaši tās 6. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome, ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par Eiropas Savienības operācijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē, un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES operācijas komandieris”).

               (2)

               PDK 2012. gada 18. decembrī pieņēma Lēmumu Atalanta/4/2012 (2), ar ko kontradmirāli Robert TARRANT ieceļ par ES operācijas komandieri.

               (3)

               Apvienotā Karaliste ir ieteikusi ģenerālmajoru Martin SMITH par kontradmirāļa Robert TARRANT aizstājēju ES operācijas komandiera amatā.

               (4)

               ES Militārā komiteja atbalsta minēto ieteikumu.

               (5)

               Saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotā Protokola (Nr. 22) par Dānijas nostāju 5. pantu Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo no 2014. gada 27. augusta ģenerālmajors Martin SMITH tiek iecelts par ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē, un atturēt no šādiem nodarījumiem.
   2. pants
   Ar šo tiek atcelts Lēmums Atalanta/4/2012.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2014. gada 27. augusta.

      Briselē, 2014. gada 3. jūlijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

      (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums Atalanta/4/2012 (2012. gada 18. decembris), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē, un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) (OV L 352, 21.12.2012., 46. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2015/1693 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas GNSS aģentūras 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/364

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2015/1693
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Eiropas GNSS aģentūras 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas GNSS aģentūras 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas GNSS aģentūras 2013. finanšu gada pārskatiem un Aģentūras atbildes (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GSA) aģentūru, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008 (5), un jo īpaši tās 14. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (7), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0095/2015),

         1.

            sniedz Eiropas GNSS aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2013. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas GNSS aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 442, 10.12.2014., 318. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (5)  OV L 276, 20.10.2010., 11. lpp.

         (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (7)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2009/736/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 5. oktobris ), ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz inter alia Brazīlijas izcelsmes dažu veidu alumīnija folijas importu

text:
               6.10.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 262/50

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 5. oktobris),
   ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz inter alia Brazīlijas izcelsmes dažu veidu alumīnija folijas importu
   (2009/736/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. un 9. pantu,
   pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

               (1)

               Komisija ar Regulu (EK) Nr. 287/2009 (2) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Armēnijas, Brazīlijas un Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes dažu veidu alumīnija folijas importam Kopienā.

               (2)

               Pēc pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšanas Komisija turpināja izmeklēšanu attiecībā uz dempingu, kaitējumu un Kopienas interesēm. Izmeklēšanā tika apstiprināti pagaidu konstatējumi par kaitējumu radošu dempingu saistībā ar minēto importu.

               (3)

               Izmeklēšanas galīgie konstatējumi un secinājumi ir izklāstīti Padomes 2009. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 925/2009, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē Armēnijas, Brazīlijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dažu veidu alumīnija folijas importam noteikto pagaidu maksājumu (3).

         B.   SAISTĪBAS

               (4)

               Pēc pagaidu antidempinga pasākumu pieņemšanas vienīgais ražotājs eksportētājs Brazīlijā, kas sadarbojās, proti, Companhia Brasileira de Aluminio (CBA), piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Minētajā saistību piedāvājumā CBA ierosināja pārdot attiecīgo ražojumu par tādu cenu vai lielāku cenu, kas novērš izmeklēšanā konstatētā dempinga kaitīgo ietekmi. CBA ir piedāvājis vienu minimālo importa cenu (“MIC”) visiem dažādajiem ražojuma veidiem, lai ierobežotu pasākumu apiešanas risku.

               (5)

               Piedāvājumā ierosināja indeksēt MIC, jo attiecīgā ražojuma cena ir tieši saistīta ar svarīgākās izejvielas, proti, primārā alumīnija, cenu, kas ir starptautiski tirgota izejviela; tās atsauces cenu nosaka Londonas Metālu biržā (London Metal Exchange (LME)).

               (6)

               Uzņēmuma MIC piedāvājums balstījās uz cenu, kas nerada kaitējumu un ko aprēķināja izmeklēšanas periodam, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām.

               (7)

                  CBA saistību piedāvājumā ietvēra arī nosacījumu, ka CBA veiks visus pārdevumus tieši pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā un ka CBA netirgos ražojumus, kas nav iekļauti saistību piedāvājumā, klientiem, kas iegādājas ražojumus, uz kuriem attiecas saistības.

               (8)

               Turklāt CBA apņēmās regulāri sniegt Komisijai sīku informāciju par uzņēmuma eksportu uz Kopienu, tādējādi Komisija varēs efektīvi uzraudzīt saistību izpildi.

         C.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES UN SAISTĪBU PIEŅEMŠANA

               (9)

               Kopienas ražošanas nozare norādīja, ka Brazīlijas uzņēmuma saistības varētu būt pieņemamas, ievērojot zināmus nosacījumus, tostarp nosakot mākslīgo USD/EUR maiņas kursu un kvantitatīvo ierobežojumu. Abi minētie argumenti attiecībā uz Brazīlijas uzņēmuma saistībām ir noraidāmi turpmāk minēto iemeslu dēļ. Attiecībā uz argumentu, ka būtu jāizmanto mākslīgais maiņas kurss, jāatzīmē, ka LME cena tiks konvertēta no USD uz EUR, izmantojot publicēto mēneša vidējo maiņas kursu, tādējādi EUR summu ietekmē maiņas kursa svārstības, kas ir uzņēmuma risks. Attiecībā uz otro argumentu Komisija neuzskata, ka kvantitatīvs ierobežojums šajā gadījumā ir svarīgs, ņemot vērā, ka attiecīgā ražojuma tirgū Eiropas Kopienā ir liela konkurence un ka izmeklēšanā nav sniegti vai konstatēti pierādījumi, kas apliecinātu šāda elementa vajadzību. Citas piezīmes par attiecīgo saistību piedāvājumu netika sniegtas.

               (10)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, CBA piedāvātās saistības ir pieņemamas.

               (11)

               Lai Komisija varētu efektīvi uzraudzīt to, kā uzņēmums ievēro saistības, kad attiecīgajam muitas dienestam tiek iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka i) ir iesniegts saistību rēķins, kurā norādīta vismaz tā informācija, kas minēta Regulas (EK) Nr. 925/2009 II pielikumā; ii) importētos ražojumus ir ražojis, nosūtījis un par tiem izrakstījis rēķinu minētais uzņēmums pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā; un iii) muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst aprakstam saistību rēķinā. Ja šāds rēķins netiek iesniegts vai tas neatbilst muitā uzrādītajiem ražojumiem, ir jāmaksā antidempinga maksājuma attiecīgā likme.

               (12)

               Lai nodrošinātu saistību ievērošanu, importētājiem ar minēto Padomes regulu ir darīts zināms, ka minētajā regulā paredzēto nosacījumu neizpilde vai tas, ka Komisija atsauc saistību pieņemšanu, var radīt muitas parādu par attiecīgajiem darījumiem.

               (13)

               Saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu, saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu automātiski piemēro pamatregulas 9. panta 4. punktā noteikto antidempinga maksājumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo pieņem saistības, ko turpmāk minētais ražotājs eksportētājs piedāvājis saistībā ar antidempinga procedūru attiecībā uz Armēnijas, Brazīlijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dažu veidu alumīnija folijas importu Kopienā.

               Valsts

               Uzņēmums

                  Taric papildu kods

               Brazīlija

                  Companhia Brasileira de Aluminio

               A947

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 5. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Catherine ASHTON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

      (2)  OV L 94, 8.4.2009., 17. lpp.

      (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.