title: Padomes Lēmums (1993. gada 17. maijs) par Kopienas pievienošanos 1979. gada Ženēvas Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos saistībā ar slāpekļa oksīdu emisiju un to pārrobežu plūsmu kontroli Protokolam

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993D0361

Oficiālais Vēstnesis L 149 , 21/06/1993 Lpp. 0014 - 0015 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 22 Lpp. 0050  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 22 Lpp. 0050

		Padomes Lēmums(1993. gada 17. maijs)par Kopienas pievienošanos 1979. gada Ženēvas Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos saistībā ar slāpekļa oksīdu emisiju un to pārrobežu plūsmu kontroli Protokolam(93/361/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 130.s pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Līguma 130. panta 5. punkts paredz aktīvu Kopienas un dalībvalstu sadarbību starptautiskos vides aizsardzības pasākumos; tā kā Kopienas interesēs ir piedalīties starptautiskos pasākumos saistībā ar piesārņojuma samazināšanu, jo gaisa piesārņošanai allaž ir pārrobežu raksturs;tā kā Kopiena ir līgumslēdzēja puse ANO Eiropas Ekonomikas komisijas konvencijai par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (1979. gada Ženēvas Konvencija) [4] un vienam no Konvencijas protokoliem par EMEP (sadarbības programmai par gaisa piesārņojuma izplūšanu lielos attālumos uzraudzību un novērtēšanu Eiropā) [5];tā kā Līguma 130.r panta 2. punkts paredz, ka Kopienas pasākumiem jābalstās uz preventīvas rīcības principiem un kaitējumi videi jānovērš jau pie piesārņojuma avota; tā kā šie principi par gaisa piesārņošanu ir konkretizēti vairākos Kopienas tiesību aktos par slāpekļa oksīdu emisijām no nozīmīgākajiem avotiem (autotransporta un lielām sadedzināšanas iekārtām);tā kā emisijas novēršanas pie piesārņojuma avota princips ir viens no tās Konvencijas NOx Protokola mērķiem, ar kuru definē vispārējo mērķi stabilizēt kopējās slāpekļa oksīdu emisijas un paredz izmantot emisiju standartus un veikt pasākumus pret piesārņojumu, paturot tiesības nepieciešamības gadījumā rīkot vēlākas sarunas;tā kā labāko pieejamo tehnoloģiju izmantošana, kas nerada liekas izmaksas, ir viena no protokola galvenajām saistībām un kopš 1984. gada tā figurē Kopienas likumā par cīņu pret rūpnieciskas izcelsmes gaisa piesārņošanu; tā kā šis princips kopš 1989. gada ir kļuvis par autotransporta emisiju samazināšanas pamatideju;tā kā, sakarā ar videi nodarīto kaitējumu un ņemot vērā pārrobežu raksturu gaisa piesārņošanai ar slāpekļa oksīdu emisijām, ir jāveic kopēji pasākumi starptautiskā līmenī; tā kā Kopienai ir jāpievienojas protokolam par slāpekļa oksīdu emisiju un to pārrobežu plūsmu samazināšanu;tā kā kopējo slāpekļa oksīdu emisiju stabilizācija ir pirmais nozīmīgais pasākums; tā kā ir vajadzība būtiski samazināt gan slāpekļa oksīdu, gan visu slāpekli saturošo piesārņotāju esošo emisiju līmeni visā Kopienā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopiena pievienojas 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos saistībā ar slāpekļa oksīdu emisiju un to pārrobežu plūsmu kontroli Protokolam.Minētā protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs deponē pievienošanās dokumentu saskaņā ar protokola 14. pantu.Briselē, 1993. gada 17. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Hilden[1] OV C 230, 4.9.1991., 61. lpp.[2] OV C 150, 15.6.1992., 226. lpp.[3] OV C 40, 17.2.1992., 11. lpp.[4] OV L 171, 27.6.1981., 11. lpp.[5] OV L 181, 4.7.1986., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/1535 (2017. gada 4. septembris), ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2017. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4 projektu

text:
               9.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 233/6

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1535
   (2017. gada 4. septembris),
   ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2017. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4 projektu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,
   tā kā:

               —

               Savienības 2017. finanšu gada budžetu galīgajā variantā pieņēma 2016. gada 1. decembrī (2),

               —

               Komisija 2017. gada 27. jūnijā iesniedza priekšlikumu, kurā ir ietverts 2017. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 4 projekts,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Padomes nostāja par Eiropas Savienības 2017. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4 projektu tika pieņemta 2017. gada 4. septembrī.
   Viss teksts informācijai vai lejupielādei ir pieejams Padomes tīmekļa vietnē http://www.consilium.europa.eu/

      Briselē, 2017. gada 4. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. MAASIKAS

      (1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 51, 28.2.2017., 1. lpp.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2239/2004/EK (2004. gada 17. novembris), ar ko groza Padomes Lēmumu 1999/784/EK attiecībā uz Kopienas dalību Eiropas Audiovizuālajā observatorijā

text:
               31.12.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 390/1

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 2239/2004/EK
   (2004. gada 17. novembris),
   ar ko groza Padomes Lēmumu 1999/784/EK attiecībā uz Kopienas dalību Eiropas Audiovizuālajā observatorijā
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 157. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),
   tā kā:

               (1)

               Padome ar Lēmumu 1999/784/EK (4) ir noteikusi, ka Kopienai būtu jākļūst par Eiropas Audiovizuālās observatorijas (še turpmāk – “Observatorija”) locekli, lai atbalstītu tās darbību. Observatorija veicina Kopienas audiovizuālās industrijas konkurētspēju, uzlabojot informācijas nodošanu industrijai, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un veicinot skaidrāku priekšstatu par tirgu.

               (2)

               Multividei un jaunajām tehnoloģijām būs svarīga loma audiovizuālā jomā. Observatorija varētu turpināt īstenot savu nozīmīgo darbību, ja savlaicīgi tiktu stiprināta tās spēja sekot šiem jauninājumiem.

               (3)

               Kaut arī Līgumā ir paredzēta personu brīva pārvietošanās un preču un pakalpojumu brīva aprite, informācijas trūkums par daudzām atšķirībām valstu tiesību aktos fiskālajā un darba tiesību jomā ir šķērslis brīvai audiovizuālo preču un pakalpojumu apritei. Observatorija varētu nodrošināt pozitīvu ieguldījumu, uzkrājot un nodrošinot pieredzi un sistemātisku informāciju fiskālajā un darba tiesību, kā arī autortiesību un patērētāju aizsardzības tiesību jomā.

               (4)

               Atsaucoties uz Eiropas Parlamenta 2003. gada 4. septembra Rezolūciju par televīziju bez robežām, kura aicināja sagatavot ikgadējus progresa ziņojumus par to, kā digitālo TV dara pieejamu invalīdiem, Observatorija būtu jālūdz katru gadu apkopot datus par to televīzijas pakalpojumu līmeni, kas visās Eiropas Savienības vai Eiropas Padomes dalībvalstīs sniegti nolūkā palīdzēt invalīdiem, piemēram, subtitrēšana, audioapraksts un zīmju valoda.

               (5)

               Ir pierādījies, ka Kopienas dalība Observatorijā ir efektīva, atbalstot tās darbību.

               (6)

               Ir lietderīgi turpināt šo dalību laikposmā, kas Observatorijai vajadzīgs, lai pieņemtu pamatnostādnes turpmākajai darbībai laikposmā no 2006. gada.

               (7)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 1999/748/EK,

         IR NOLĒMUSI.
   Vienīgais pants
   Ar šo Lēmuma 1999/784/EK 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:

      “5. pants
      Šis lēmums ir spēkā līdz septītā gada pēdējā mēneša pēdējai dienai pēc tā pieņemšanas.”.

      Briselē, 2004. gada 17. novembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. BORRELL FONTELLES

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         A. NICOLAÏ

      (1)  OV C 98, 23.4.2004., 34. lpp.

      (2)  OV C 241, 28.9.2004., 15. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 21. aprīļa Atzinums (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēts) un Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmums.

      (4)  OV L 307, 2.12.1999., 61. lpp.


title: 2014/399/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 24. jūnijs ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē par Afganistānas Islāma Republikas iestāšanos Pasaules Tirdzniecības organizācijā

text:
               27.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 188/66

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 24. jūnijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē par Afganistānas Islāma Republikas iestāšanos Pasaules Tirdzniecības organizācijā

      (2014/399/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Afganistānas Islāma Republikas valdība 2004. gada 21. novembrī iesniedza pieteikumu par pievienošanos Marrākešas Līgumam par Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) izveidošanu saskaņā ar minētā līguma XII pantu.

               (2)

               Lai panāktu vienošanos par iestāšanās nosacījumiem, kas būtu pieņemami Afganistānas Islāma Republikai un visām PTO dalībvalstīm, 2004. gada 13. decembrī tika izveidota Afganistānas Islāma Republikas iestāšanās darba grupa.

               (3)

               Komisija Savienības vārdā risināja sarunas par Afganistānas Islāma Republikas visaptverošu tirgus atvēršanas saistību kopumu, kas atbilst Savienības prasībām.

               (4)

               Šīs saistības tagad ir iekļautas Afganistānas Islāma Republikas iestāšanās PTO protokolā (“iestāšanās protokols”).

               (5)

               Paredzams, ka iestāšanās PTO radīs pozitīvu un ilgstošu ieguldījumu Afganistānas Islāma Republikas ekonomisko reformu un ilgtspējīgas attīstības procesā.

               (6)

               Tāpēc būtu jāapstiprina iestāšanās protokols.

               (7)

               PTO izveidošanas līguma XII pantā noteikts, ka iestāšanās nosacījumi ir savstarpēji jāsaskaņo PTO un valstij, kas iestājas, un ka PTO ministru konference apstiprina iestāšanās nosacījumus no PTO puses. PTO izveidošanas līguma IV panta 2. punktā noteikts, ka laikposmā starp ministru konferencēm tās funkcijas pilda Vispārējā padome.

               (8)

               Attiecīgi ir nepieciešams noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem PTO Vispārējā padomē par Afganistānas Islāma Republikas iestāšanos PTO,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē par Afganistānas Islāma Republikas iestāšanos Pasaules Tirdzniecības organizācijā, ir atbalstīt iestāšanos.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2014. gada 24. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. VENIZELOS


title: Padomes Lēmums ( 2008. gada 17. marts ), ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

text:
               26.3.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 75/10

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 17. marts),
   ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus
   (2008/C 75/04)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā kandidātu sarakstus, ko Padomei iesniegusi Komisija attiecībā uz darba devēju un darba ņēmēju pārstāvjiem,
   tā kā:

               (1)

               ar 2006. gada 18. septembra lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2006. gada 18. septembra līdz 2009. gada 17. septembrim.

               (2)

               Centra valdē ir atbrīvojušās trīs locekļu vietas darba ņēmēju pārstāvju kategorijā, Mar Rodrigues Torres kundzei, Jeff Maes kungam un Jean-Claude Quentin kungam atkāpjoties no amata.

               (3)

               Centra valdē ir atbrīvojušās trīs locekļu vietas darba devēju pārstāvju kategorijā, George Pantelides kungam, Samo Hribar-Milic kungam un Anthony Thompson kungam atkāpjoties no amata,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo turpmāk minētās personas ir ieceltas par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļiem uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2009. gada 17. septembrim:
   I.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Spānija

                  Luz Blanca COSIO ALMEIRA kundze

                  UGT Spānija

               Beļģija

                  Mieke DE RAEDEMAECKER kundze
               FGTB

               Francija

                  Stéphane LARDY kundze
               Force Ouvrière

         II.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Kipra

                  Michael PILIKOS kungs
               Kipras darba devēju un uzņēmēju federācija

               Slovēnija

                  Anze HIRSL kungs
               Slovēnijas darba devēju asociācija — ZDS

               Apvienotā Karaliste

                  Richard WAINER kungs
               Lielbritānijas rūpniecības konfederācija — CBI

      Briselē, 2008. gada 17. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         I. JARC

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 1. lpp.).

      (2)  OV C 240, 5.10.2006., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (2004. gada 10. februāris), ar ko groza Lēmumu 2001/264/EK par Padomes drošības noteikumu pieņemšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0194

Oficiālais Vēstnesis L 063 , 28/02/2004 Lpp. 0048 - 0052

		Padomes Lēmums(2004. gada 10. februāris),ar ko groza Lēmumu 2001/264/EK par Padomes drošības noteikumu pieņemšanu(2004/194/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 207. panta 3. punktu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumu 2000/682/EK, Euratom, ar ko pieņem Padomes reglamentu [1], un jo īpaši tā 24. pantu,tā kā:(1) Eiropas Savienības Padomes drošības noteikumu 1. un 2. papildinājumā, kas pievienots Lēmumam 2001/264/EK [2], ir iekļauts nacionālo drošības iestāžu (NDI) saraksts un salīdzinājumu tabula, tajā skaitā valsts slepenības klasifikācija.(2) 2003. gada 16. aprīlī Čehijas Republika, Igaunijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Polijas Republika, Slovēnijas Republika un Slovākijas Republika ir parakstījušas Līgumu par to pievienošanos Eiropas Savienībai [3].(3) Saskaņā ar Lēmuma 2001/264/EK 2. panta 2. punktu šīm valstīm ir jāveic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka strādājot ar klasificētu ES informāciju, tiek ievēroti Padomes drošības noteikumi.(4) Lai iepriekšminētos papildinājumos ņemtu vērā šīs valstis, no tehniska viedokļa ir nepieciešams grozīt Lēmumu 2001/264/EK.(5) Lēmuma 2001/264/EK 2. papildinājumā norādīts, ka atbilstība NATO klasifikācijas līmeņiem tiks noteikta sarunās par Drošības nolīgumu starp Eiropas Savienību un NATO.(6) Nolīgums [4] par informācijas drošību starp Eiropas Savienību un NATO tika parakstīts 2003. gada 14. martā.(7) Tādēļ iepriekšminētā Lēmuma 2. papildinājumā ir arī jāievieš atbilstība NATO klasifikācijas līmeņiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmumu 2001/264/EK groza šādi:a) 1. papildinājumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikuma dokumentu.b) 2. papildinājumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma dokumentu.2. pants1. Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā.2. To piemēro atbilstīgi 2003. gada Pievienošanas līgumam, kas parakstīts 2003. gada 16. aprīlī, un dienā, kad tas stājas spēkā.Briselē, 2004. gada 10. februārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsC. McCreevy[1] OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.[2] OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.[3] OV L 236, 23.9.2003., 17. lpp.[4] OV L 80, 27.3.2003., 36. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSBEĻĢIJAService public fédéral des affaires étrangères, du commerce extérieur et de la coopération au développementAutorité nationale de sécurité (ANS)Direction du protocole et de la sécuritéService de la sécurité P & S 6Rue des Petits Carmes 15B-1000 BruxellesFederale Overheidsdienst Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en OntwikkelingssamenwerkingNationale Veiligheidsoverheid (NVO)Directie Protocol en Veiligheid P&S 6Karmelietenstraat 15B-1000 BrusselTéléphone du secrétariat: (32-2) 519 05 74Téléphone de la présidence: (32-2) 501 82 20; (32-2) 501 87 10Télécopieur: (32-2) 519 05 96ČEHIJANational Security AuthorityNa Popelce 2/16CZ-150 06 Praha 56Telefon: (420) 257 28 33 35Fax: (420) 257 28 31 10DĀNIJAPolitiets EfterretningstjenesteKlausdalsbrovej 1DK-2860 SøborgTelefon (45) 33 14 88 88Fax (45) 33 43 01 90VĀCIJABundesministerium des InnernReferat IS 2Alt-Moabit 101 DD-11014 BerlinTelefon: 49-18 88–681-15 26Fax: 49-18 88-681-558 06IGAUNIJAMinistry of Defence, Republic of Estonia, Department of SecuritySakala 1EE-15094 TallinnTelefon: (372) 717 00 30Fax: (372) 717 00 01GRIEĶIJAΓενικό Επιτελείο Εθνικής Άμυνας (ΓΕΕΘΑ)Υπηρεσία Στρατιωτικών Πληροφοριών (ΥΣΠ — Β Κλάδος)Τμήμα Ασφαλείας και ΑντιπληροφοριώνΣΤΓ 1020-Χολαργός (Αθήνα)ΕλλάδαΤηλέφωνα: (30) 210 657 20 09 (ώρες γραφείου), (30) 210 657 20 10 (ώρες γραφείου)Φαξ: (30) 210 642 64 32, (30) 210 657 21 81Hellenic National Defence General Staff (HNDGS)Military Intelligence Service (MIS-Bi Branch)Security Counterintelligence SectionGR-STG 1020 Holargos — AthensTelephone: (30) 210 657 20 09, (30) 210 657 20 10Fax: (30) 210 642 64 32, (30) 210 657 21 81SPĀNIJAAutoridad Nacional de SeguridadOficina Nacional de SeguridadAvenida Padre Huidobro s/nCarretera Nacional Radial VI, km 8,5E-28023 MadridTeléfono: (34-91) 372 57 07, (34-91) 372 50 27Fax: (34-91) 372 58 08FRANCIJASecrétariat général de la défense nationaleService de sécurité et de défense (SGDN/SSD)51 boulevard de la Tour-MaubourgF-75700 Paris 07 SPTéléphone: (33-1) 71 75 81 77Télécopieur: (33-1) 71 75 82 00ĪRIJANational Security AuthorityDepartment of Foreign Affairs80 St. Stephens GreenDublin 2IrelandTelephone: (353-1) 478 08 22Fax: (353-1) 478 14 84ITĀLIJAPresidenza del Consiglio dei MinistriAutorità Nazionale per la SicurezzaUfficio Centrale per la SicurezzaVia della Pineta Sacchetti, 216I-00168 RomaTel.: (39) 066 27 47 75Fax: (39) 066 14 33 97KIPRAΥπουργείο ΆμυναςΣτρατιωτικό επιτελείο του υπουργούΕθνική Αρχή Ασφάλειας (ΕΑΑ)Υπουργείο ΆμυναςΛεωφόρος Εμμανουήλ Ροΐδη 41432 Λευκωσία,ΚύπροςΤηλέφωνα: (357) 22 80 75 69, (357) 22 80 75 19, (357) 22 80 77 64Φαξ: (357) 22 30 23 51Ministry of DefenceMinister's Military StaffNational Security Authority (NSA)4 Emanuel Roidi streetCY-1432 NicosiaTelephone: (357) 22 80 75 69; (357) 22 80 75 19; (357) 22 80 77 64Fax: (357) 22 30 23 51LATVIJAConstitution Protection Bureau of the Republic of LatviaMiera Iela 85/ALV-1001 RigaTelefon: (371) 702 54 18Fax: (371) 702 54 06LIETUVANational Security Authority of the Republic of LithuaniaGedimino 40/2LT-2600 VilniusTelefon: (370-5) 266 32 05Fax: (370-5) 266 32 00LUKSEMBURGAAutorité nationale de sécuritéMinistère d'ÉtatBoîte Postale 23 79L-1023 LuxembourgTéléphone: (352) 478 22 10 (central), (352) 478 22 35 (ligne directe)Télécopieur: (352) 478 22 43; (352) 478 22 71UNGĀRIJANational Security Authority Republic of HungaryPf. 2HU-1352 BudapestTelefon: (361) 346 96 52Fax: (361) 346 96 58MALTAMinistry of Justice and Home AffairsP.O. Box 146MT- VallettaTelefon: (356) 21 24 98 44Fax: (356) 21 23 53 00NĪDERLANDEMinisterie van Binnenlandse ZakenPostbus 200102500 EA Den HaagNederlandTel.: (31-70) 320 44 00Fax: (31-70) 320 07 33Ministerie van DefensieMilitaire Inlichtingendienst (MID)Postbus 207012500 ES Den HaagNederlandTel.: (31-70) 318 70 60Fax: (31-70) 318 79 51AUSTRIJAInformationssicherheitskommissionBundeskanzleramtBallhausplatz 2A-1014 WienTelefon: 431-531 15 23 96Fax: 431-531 15 25 08POLIJAMilitary Information ServicesNational Security Authority — Military SpherePL-00-909 Warszawa 60Telefon: (48-22) 684 61 19Fax: (48-22) 684 61 72Internal Security AgencyDepartment for the Protection of Classified Information2A Rakowiecka St.PL-00-993 WarszawaTelefon: (48-22) 585 73 60Fax: (48-22) 585 85 09PORTUGĀLEPresidência do Conselho de MinistrosAutoridade Nacional de SegurançaAvenida Ilha da MadeiraP-1400-204 LisboaTel.: (351-21) 301 17 10Fax: (351-21) 303 17 11SLOVĒNIJAOffice of the Government of the Republic of SloveniaFor the Protection of Classified Information — NSASlovenska cesta 5SVN-1000 LjubljanaTelefon: (386-1) 426 91 20Fax: (386-1) 426 91 91SLOVĀKIJANational Security AuthorityBudatínska 30SK-851 05 BratislavaTelefon: (421-2) 68 69 95 09Fax: (421-2) 63 82 40 05SOMIJAUlkoasiainministeriö/UtrikesministerietAlivaltiosihteeri (Hallinto)/Understatssekreteraren (Administration)Laivastokatu/Maringatan 22PL/PB 176FI-00161 Helsinki/HelsingforsP. (358-9) 16 05 53 38F. (358-9) 16 05 53 03ZVIEDRIJAUtrikesdepartementetSSSBS-103 39 StockholmTelefon (46-8) 405 54 44Fax (46-8) 723 11 76APVIENOTĀ KARALISTENational Security AuthorityThe Secretary for T3P/1PO Box 56 56London EC1A 1AHUnited KingdomTelephone: (44) 20 72 70 87 51Fax: (44) 20 76 30 14 28--------------------------------------------------II PIELIKUMSSlepenības klasifikāciju salīdzinājumsES dokumentu pieejamības statuss | ES sevišķi slepeni (Très Secret UE/EU Top Secret) | ES slepeni (Secret UE) | ES konfidenciāli (Confidentiel UE) | ES ierobežota pieejamība (Restreint UE) |Beļģija | Très Secret Zeer Geheim | Secret Geheim | Confidentiel Vertrouwelijk | Diffusion restreinte Beperkte verspreiding |Čehija | Přísně tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |Dānija | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |Vācija | Streng geheim | Geheim | VS — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |Igaunija | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |Grieķija | Άκρως απόρρητο Abk: ΑΑΠ | Απόρρητο Abk: (ΑΠ) | Εμπιστευτικό ΕΕ Αbk: (ΕΜ) | Περιορισμένης χρήσης Abk: (ΠΧ) |Spānija | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión limitada |Francija | Très Secret Défense | Secret Défense | Confidentiel Défense | Diffusion restreinte |Īrija | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |Itālija | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |Kipra | Άκρως απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό ΕΕ | Περιορισμένης χρήσης |Latvija | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |Lietuva | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |Luksemburga | Très Secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |Ungārija | Szigorúan titkos! | Titkos! | Bizalmas! | Korlátozott terjesztésű! |Malta | L-Ogħla Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |Nīderlande | STG Zeer Geheim | STG Geheim | STG Confidentieel | — |Austrija | Streng geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |Polija | Ściśle tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |Portugāle | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |Slovēnija | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | SVN Interno |Slovākija | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |Somija | Erittäin salainen | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen |Zviedrija | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |Apvienotā Karaliste | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |NATO dokumenta pieejamības statuss | Cosmic Top Secret | NATO Secret | NATO Confidential | NATO Restricted |RES dokumenta pieejamības statuss | Focal Top Secret | WEU Secret | WEU Confidential | WEU Restricted |--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/355 ( 2015. gada 2. marts ), ar ko pieņem Eiropas Attīstības fonda komitejas reglamentu

text:
               5.3.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 61/17

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/355
   (2015. gada 2. marts),
   ar ko pieņem Eiropas Attīstības fonda komitejas reglamentu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu (1) (“Iekšējais nolīgums”), un jo īpaši tā 8. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (2), kā tas pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (3) un otro reizi grozīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā (4) (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), paredz finanšu protokolu pieņemšanu katram piecu gadu laikposmam.

               (2)

               2013. gada 26. jūnijā dalībvalstu valdību pārstāvji, sapulcējušies Padomē, pieņēma Iekšējo nolīgumu saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu, paredzot izveidot Eiropas Attīstības fonda komiteju, kuras sastāvā ir dalībvalstu valdību pārstāvji.

               (3)

               Eiropas Attīstības fonda komitejas reglamentā būtu jāņem vērā attiecīgie Padomes Lēmuma 2013/755/ES (5) un Padomes Regulas (ES) 2015/322 (6) noteikumi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo pieņem Eiropas Attīstības fonda komitejas reglamentu, kas izklāstīts pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2015. gada 2. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         D. REIZNIECE-OZOLA

      (1)  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

      (2)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (3)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

      (4)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

      (5)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

      (6)  Padomes Regula (ES) 2015/322 (2015. gada 2. marts) par 11. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (OV L 58, 3.3.2015., 1. lpp.).

      PIELIKUMS

         EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDA KOMITEJAS REGLAMENTS

      1. pants
      Sastāvs
      Eiropas Attīstības fonda komiteja (“komiteja”) sastāv no dalībvalstu delegācijām (“delegācijas”), un to vada Komisijas pārstāvis.
      Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārstāvis piedalās komitejas darbā, kad izskata ar EIB saistītus jautājumus.
      Padomes Ģenerālsekretariāta pārstāvis piedalās sanāksmēs kā novērotājs.
      2. pants
      Lietas nodošana izskatīšanai komitejā
      1.   Lietu nodod izskatīšanai komitejā tajos gadījumos un saskaņā ar tām procedūrām, kas noteiktas Padomes Regulā (ES) 2015/322 (1) (“11. EAF Īstenošanas regula”), jo īpaši tās 7., 9. un 14. pantā, un vajadzības gadījumā Padomes Lēmumā 2013/755/ES (2) (“lēmums par aizjūras asociāciju”). Attiecībā uz pienākumiem, kas tai noteikti lēmumā par aizjūras asociāciju, komiteju dēvē par “EAF un AZT komiteju”.
      2.   Papildus tiem lietas nodošanas izskatīšanai gadījumiem, kas noteikti 1. punktā:

                  a)

                  Komisija savā tīmekļa vietnē laicīgi publicē lēmumus, kas pieņemti, pamatojoties uz 11. EAF Īstenošanas regulas 14. un 15. pantu, un attiecīgi informē komiteju, izmantojot visātrākos un uzticamākos elektroniskos līdzekļus;

                  b)

                  Komisija informē komiteju par jebkādu kavēšanos vai grūtībām, īstenojot gada rīcības programmas, atsevišķus vai īpašus pasākumus, tostarp tai sniedz iepriekšēju informāciju par tādu budžeta atbalsta programmu apturēšanu vai atjaunošanu, kas var radīt nozīmīgas papildu saistības vai būtiskas izmaiņas, kuras, iespējams, būs saistītas ar obligātu lietas nodošanu izskatīšanai saskaņā ar 11. EAF Īstenošanas regulu.

            3. pants
      Sanāksmes sasaukšana
      1.   Komiteju sasauc tās priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai pēc kādas dalībvalsts lūguma.
      2.   Komitejas un citu komiteju kopīgās sanāksmes var sasaukt, lai apspriestu jautājumus, kas ir šo komiteju kompetencē.
      4. pants
      Darba kārtība
      1.   Priekšsēdētājs sagatavo darba kārtības projektu un iesniedz to komitejai.
      2.   Darba kārtībā nošķir:

                  a)

                  pasākumu projektu, kas jāpieņem Komisijai un par ko komitejai tiek lūgts sniegt atzinumu saskaņā ar 11. EAF Īstenošanas regulas 14. pantā paredzēto procedūru;

                  b)

                  citus jautājumus, kas komitejai iesniegti informācijas vai vienkāršas viedokļu apmaiņas nolūkā, pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai komitejas locekļa rakstiska pieprasījuma.

            3.   Ikviena delegācija var pieprasīt kādu jautājumu iekļaut komitejas sanāksmju darba kārtībā. Būtisku informāciju par šiem jautājumiem var – pēc vajadzības – sniegt mutiski vai vēlāk rakstiski.
      4.   Darba kārtībā iekļauj iepriekšējās sanāksmes protokola apstiprināšanu.
      5.   Vismaz reizi trijos mēnešos un ikreiz, kad ir pieejama atjaunināta informācija, darba kārtībai pievieno nākamo sanāksmju indikatīvu ilgtermiņa plānojumu. Šajā plānojumā iekļauj jautājumus, kas tiks iesniegti atzinuma sniegšanai, kā arī stratēģiskus, EAF jomu pārsniedzošus jautājumus, kas tiks iesniegti informācijai un/vai viedokļu apmaiņai. Plānojumā iekļauj jautājumus, kas komitejai tiks iesniegti turpmāko sešu mēnešu laikposmā. Plānojumā arī pēc iespējas plaši norāda jautājumus, ko, iespējams, komitejai iesniegs turpmāko sešu mēnešu laikposmā.
      5. pants
      Komitejas locekļiem nosūtāmā vai iesniedzamā dokumentācija
      1.   Priekšsēdētājs pietiekami laicīgi pirms sanāksmes, ņemot vērā jautājuma steidzamību un sarežģītību, un ne vēlāk kā 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes dienas nosūta komitejas locekļiem uzaicinājumu uz sanāksmi, darba kārtības projektu un pasākumu projektu, par kuru komitejai tiek lūgts sniegt atzinumu. Citus ar sanāksmi saistītos dokumentus, jo īpaši informatīvus dokumentus un dokumentus, kas paredzēti viedokļu apmaiņas nodrošināšanai, iespēju robežās nosūta tajā pašā termiņā.
      Visus dokumentus nosūta saskaņā ar 15. panta 2. un 3. punktu.
      2.   Steidzamos gadījumos un ja pieņemamais pasākums jāpiemēro nekavējoties, priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai komitejas locekļa pieprasījuma var saīsināt dokumentu nosūtīšanas termiņu, kas minēts 1. punktā. Minētais termiņš nav īsāks par septiņām kalendārajām dienām. Tādus steidzamus gadījumus Komisija pienācīgi rakstiski pamato.
      3.   Izņēmuma kārtā ārkārtējas steidzamības gadījumos partnervalstī vai reģionā, piemēram, sarežģīta ekonomiskā, sociālā un politiskā situācija, dabas katastrofas saņēmējvalstī, humanitāra krīze vai citi līdzīga rakstura ārēji apstākļi, kad ir vajadzīga ļoti ātra rīcība, priekšsēdētājs pēc komitejas locekļa pieprasījuma vai savas iniciatīvas var atkāpties no 1. un 2. punktā noteiktajiem termiņiem. Tādus ārkārtējas steidzamības gadījumus Komisija pienācīgi rakstiski pamato.
      4.   Šā panta 2. un 3. punkts neattiecas uz stratēģijas dokumentiem un daudzgadu indikatīvām programmām un to pielāgošanu, kas radusies 11. EAF Īstenošanas regulas 7. panta 2. punktā minēto starpposma un noslēguma ziņojumu rezultātā.
      5.   Ja pasākumu projekti, kas iesniegti komitejai atzinuma sniegšanai, ir iesniegti mutiskā procedūrā, delegācijas vismaz trīs darbdienas pirms sanāksmes rakstiski paziņo komitejas sekretariātam par:

                  a)

                  tiem jautājumiem, par kuriem tās jau principā var dot savu piekrišanu un kurus tās ierosina iekļaut kā “A” punktus (ar komentāriem vai bez tiem vai ar papildu informācijas pieprasījumiem);

                  b)

                  tiem jautājumiem, kuri, pēc delegāciju domām, ir jāapspriež un kurus tās ierosina iekļaut kā “B” punktus

            4. panta 1. punktā minētajā darba kārtībā.
      Pēc dalībvalsts lūguma jebkuru “A” punktu var iesniegt apspriešanai un pārcelt uz “B” punktu, darot to pēc iespējas agrāk pirms sanāksmes vai izņēmuma gadījumos sanāksmē.
      Delegācijas visus komentārus un papildu informācijas pieprasījumus, ja vien iespējams, formulē arī rakstiski vismaz trīs darbdienas pirms sanāksmes dienas.
      Komisija, ja vien iespējams, rakstiski un vismaz vienu dienu pirms sanāksmes sniedz papildu informāciju un atbild uz visiem komentāriem.
      6.   Ja steidzamība ir pienācīgi pamatota ar neatliekamiem iemesliem, Komisija var arī izmantot 11. EAF Īstenošanas regulas 14. panta 4. punktā izklāstīto procedūru. Šādos gadījumos priekšsēdētājs iesniedz komitejai pasākumus 14 dienu laikā pēc to pieņemšanas dienas, lai saņemtu tās atzinumu.
      6. pants
      Plānošanas dokumentu nosūtīšana Apvienotajai parlamentārajai asamblejai
      Saskaņā ar 11. EAF Īstenošanas regulas 7. panta 1. punktu komitejas sekretariāts nosūtīs plānošanas dokumentus Apvienotajai parlamentārajai asamblejai, lai to informētu, vienlaikus tos nosūtot komitejas delegācijām.
      7. pants
      Komitejas atzinums
      1.   Ja jautājums ir komitejai izvirzīts, lai tā sniegtu savu atzinumu, to apspriež saskaņā ar nosacījumiem un procedūru, kas noteikta attiecīgi 11. EAF Īstenošanas regulas 14. panta 3. un 4. punktā un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējā nolīguma par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu (3) (“Iekšējais nolīgums”), 8. panta 2. un 3. punktā.
      2.   Ja neviens komitejas loceklis neiebilst, priekšsēdētājs bez oficiālas balsošanas var konstatēt, ka komiteja vienprātīgi ir sniegusi pozitīvu atzinumu par pasākumu projektu.
      3.   Ja izmanto mutisko procedūru un sanāksmes laikā pasākumu projektā veic būtiskas izmaiņas vai to papildina ar jauniem faktiem, priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai dalībvalsts pieprasījuma balsojumu par kādu konkrētu darba kārtības jautājumu var atlikt līdz sanāksmes beigām vai nākamajai sanāksmei.
      4.   Ja saskaņā ar 3. punktu priekšsēdētājs nolemj balsojumu neatlikt, kā pieprasījusi viena vai vairākas delegācijas, attiecīgā(-ās) delegācija(-as) var ierosināt atrunu, kuru var atsaukt ne vēlāk kā trīs darbdienu laikā, skaitot no nākamās dienas pēc sanāksmes. Komitejas atzinumu pēc šā termiņa beigām ieprotokolē kā galīgu. Komisija informē dalībvalstis par galīgo nostāju, ko pieņēmusi(-ušas) dalībvalsts(-is), kuras(-u) delegācija(-as) komitejā ierosinājusi(-ušas) atrunu.
      5.   Saskaņā ar šā punkta otro daļu, ja dokumenti, kas saistīti ar konkrētu darba kārtības jautājumu, 5. panta 1. un 2. punktā noteiktajā termiņā nav nosūtīti Komitejas locekļiem, balsojumu par jautājumu atliek uz nākamo sanāksmi.
      Pēc priekšsēdētāja ierosinājuma vai komitejas locekļa pieprasījuma komiteja ar tās locekļu vienkāršu balsu vairākumu var nolemt sakarā ar lietas steidzamību atstāt šo jautājumu darba kārtībā. Vajadzības gadījumā var piemērot šā reglamenta 11. pantā paredzēto rakstisko procedūru.
      6.   Saistībā ar gada vai daudzgadu rīcības programmu pārbaudi jebkura delegācija var pieprasīt projekta vai programmas izņemšanu no attiecīgās rīcības programmas. Ja šo pieprasījumu atbalsta delegāciju bloķējošais mazākums, kā noteikts Iekšējā nolīguma 8. panta 3. punktā saistībā ar Iekšējā nolīguma 8. panta 2. punktu, Komisija šo rīcības programmu pieņem bez attiecīgā projekta vai programmas. Ja vien Komisija atbilstoši komitejas delegāciju uzskatiem nevēlas īstenot izņemto projektu vai programmu, to vēlākā posmā komitejai iesniedz atkārtoti ārpus rīcības programmas individuāla pasākuma veidā, ko pēc tam Komisija pieņem saskaņā ar 11. EAF Īstenošanas regulas 14. pantā izklāstīto procedūru.
      8. pants
      Viedokļu apmaiņa
      1.   Katra delegācija var Komisiju jebkurā laikā lūgt sniegt komitejai informāciju un apmainīties ar viedokļiem par jautājumiem saistībā ar 11. EAF Īstenošanas regulas 3. panta 3. punktā, 7. panta 2. punktā un 14. panta 2. punktā aprakstītajiem uzdevumiem. Visus izvērtējumus, tostarp ieteikumus un turpmāko rīcību, arī var apspriest EAF komitejā pēc dalībvalsts pieprasījuma saskaņā ar 11. EAF Īstenošanas regulas 18. panta 2. punktu. Kā noteikts 11. EAF Īstenošanas regulas 18. panta 4. punktā, Komisija pārskata progresu, kas panākts 11. EAF Īstenošanas regulas īstenošanā, tostarp attiecībā uz valstu indikatīvajām programmām, un ik gadu, sākot ar 2015. gadu, iesniedz Padomei īstenošanas ziņojumu. Minēto ziņojumu pēc dalībvalsts lūguma var apspriest arī EAF komitejā.
      2.   Šo viedokļu apmaiņu rezultātā delegācijas var izsacīt ieteikumus, kurus Komisija ņem vērā. Komitejas protokolā atspoguļo izteiktos komentārus. Komentāros pausto, ko atbalsta delegāciju kvalificēts vairākums, kā noteikts Iekšējā nolīguma 8. panta 3. punktā saistībā ar Iekšējā nolīguma 8. panta 2. punktu, protokolē kā ieteikumu.
      9. pants
      Pārstāvība un kvorums
      1.   Katru delegāciju uzskata par vienu komitejas locekli. Katra dalībvalsts lemj par savas delegācijas sastāvu un informē par to priekšsēdētāju.
      2.   Ar priekšsēdētāja piekrišanu delegācijas var pavadīt nevalstiski eksperti par attiecīgās dalībvalsts līdzekļiem.
      Priekšsēdētājam savlaicīgi un katrā ziņā ne vēlāk kā piecas kalendārās dienas pirms komitejas sanāksmes dienas paziņo šādu informāciju:

                  a)

                  katras delegācijas sastāvs, izņemot gadījumus, kad priekšsēdētājam šis sastāvs jau ir zināms;

                  b)

                  visu delegācijas pavadošo ekspertu vārdi, uzvārdi un amati, kā arī iemesli, kādēļ ir vajadzīga viņu klātbūtne.

            Ja priekšsēdētājs pirms attiecīgās sanāksmes neiebilst pret eksperta dalību, atļauju uzskata par piešķirtu.
      Pirms sanāksmes priekšsēdētājs informē delegācijas par nevalstisko ekspertu dalību, norādot eksperta pārstāvēto organizāciju.
      3.   Delegācija vajadzības gadījumā var pārstāvēt ne vairāk kā vienu citu dalībvalsti. Pārstāvētā delegācija pirms sanāksmes sākuma rakstiski informē priekšsēdētāju.
      4.   Nepieciešamais kvorums, lai komitejas apspiedi uzskatītu par notikušu, ir tāds, kas ļauj sniegt kvalificēta vairākuma atzinumu saskaņā ar 11. EAF Īstenošanas regulas 14. panta 3. un 4. punktu.
      10. pants
      Trešās personas un eksperti
      1.   Pievienošanās valstu pārstāvjus uzaicina piedalīties komitejas sanāksmēs, sākot no pievienošanās līguma parakstīšanas dienas.
      2.   Priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai komitejas locekļa pieprasījuma var nolemt uzaicināt citu trešo personu pārstāvjus vai citus ekspertus, lai pārrunātu konkrētus komitejas darba kārtības jautājumus. Tomēr dalībvalstu vienkāršs vairākums var iebilst pret viņu piedalīšanos sanāksmē.
      3.   Šā panta 1. un 2. punktā un 9. panta 2. punktā minētie trešo personu pārstāvji un eksperti nav klāt komitejas balsošanas laikā un nepiedalās tajā.
      11. pants
      Rakstiskā procedūra
      1.   Pienācīgi pamatotos gadījumos priekšsēdētājs var saņemt komitejas atzinumu rakstiskā procedūrā. Priekšsēdētājs paziņo komitejas locekļiem pasākumu projektu priekšlikumus un atbilstīgi jautājuma steidzamībai nosaka termiņu atzinuma sniegšanai.
      Delegācijām nostājas pieņemšanai ir 21 kalendārā diena, skaitot no priekšlikumu iesūtīšanas. Ja kāda komitejas delegācija pirms paziņojumā noteiktā termiņa nav izteikusi savu iebildumu vai nodomu atturēties, tiek uzskatīts, ka tā priekšlikumam ir piekritusi klusējot.
      Steidzamos vai ārkārtēji steidzamos gadījumos partnervalstī vai reģionā piemēro 5. panta 2. un 3. punktā noteiktos termiņus. Par steidzamu vai ārkārtēji steidzamu gadījumu Komisijai sniedz pienācīgu rakstisku pamatojumu.
      2.   Tomēr, ja komitejas loceklis lūdz pasākumu projektu izskatīt sanāksmē, rakstisko procedūru tādējādi izbeidz un ierosinātos pasākumus pārceļ uz nākamo sanāksmi.
      3.   Komisija nekavējoties un katrā ziņā ne vēlāk kā septiņas kalendārās dienas pēc termiņa beigām rakstveidā informē komitejas locekļus par rakstiskās procedūras iznākumu.
      12. pants
      Sekretariāta pakalpojumi
      Sekretariāta pakalpojumus komitejai nodrošina Komisija.
      13. pants
      Sanāksmju protokoli un kopsavilkuma ziņojums
      Katras sanāksmes protokolu sagatavo priekšsēdētāja aizgādībā, un tajā iekļauj atzinumus, kas sniegti par ierosinātajiem pasākumiem, un sanāksmes laikā izteiktās nostājas. Protokolu nekavējoties un, ja iespējams, ne vēlāk kā 14 dienu laikā pēc sanāksmes nosūta komitejas locekļiem. To sanāksmju protokolus, starp kurām ir četras vai mazāk nedēļu, nosūta ne vēlāk kā septiņas kalendārās dienas pirms nākamās sanāksmes.
      Delegācijas nosūta priekšsēdētājam rakstiskus komentārus par protokolu, ja tādi ir. Komiteju par to informē; ja rodas jebkādas domstarpības, komiteja apspriež ierosināto grozījumu. Ja vienošanās joprojām nav panākta, ierosināto grozījumu pievieno protokolam.
      14. pants
      Klātesošo saraksts
      1.   Katrā sanāksmē priekšsēdētājs sagatavo klātesošo sarakstu, kurā norādīts, no kuras iestādes vai organizācijas ir dalībnieki, un to izdala dalībniekiem sanāksmes laikā.
      2.   Katras sanāksmes sākumā visām delegācijām, kuru līdzdalība rada interešu konfliktu saistībā ar konkrētu darba kārtības jautājumu, par šo situāciju informē priekšsēdētāju. Turklāt visas dalībvalstu norīkotās personas, kā arī eksperti, kuriem priekšsēdētājs atļāvis piedalīties sanāksmē saskaņā ar 9. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu, un trešo personu pārstāvji, kuri uzaicināti piedalīties sanāksmē saskaņā ar 10. pantu, informē priekšsēdētāju par interešu konfliktiem saistībā ar konkrētu darba kārtības jautājumu.
      Šāda interešu konflikta gadījumā attiecīgā persona pēc priekšsēdētāja pieprasījuma atstāj sanāksmi uz konkrēto darba kārtības jautājumu apspriešanas laiku.
      15. pants
      Sarakste
      1.   Saraksti attiecībā uz komiteju adresē Komisijai, komitejas sekretariātam.
      2.   Saraksti, ko sekretariāts nosūtījis delegācijām, ar ātrākajiem un uzticamākajiem elektroniskajiem līdzekļiem nosūta attiecīgās dalībvalsts pastāvīgajam pārstāvim. Ja pastāvīgā pārstāvniecība paziņo Komisijai īpašu, centrālu elektronisko adresi, kas paredzēta ar komiteju darbu saistītajai sarakstei, tad sarakstei izmanto šo adresi. Bez tam saraksti var tieši adresēt personām, ko iecēlušas dalībvalstis to pārstāvēšanai komitejā.
      3.   Izņemot ārkārtējus apstākļus, saraksti starp Komisiju un delegācijām Komisija nosūta abos virzienos ar šim mērķim paredzētiem elektroniskiem līdzekļiem.
      16. pants
      Dokumentu pieejamība un konfidencialitāte
      1.   Pieprasījumus par piekļuvi komitejas dokumentiem izskata saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 (4). Lēmumu par atļauju piekļūt minētajiem dokumentiem pieņem Komisija saskaņā ar savu reglamentu (5). Ja pieprasījums ir adresēts dalībvalstij, šī dalībvalsts piemēro Regulas (EK) Nr. 1049/2001 5. pantu.
      2.   Komitejas apspriedes ir konfidenciālas.
      3.   Komitejas locekļiem, ekspertiem un trešo personu pārstāvjiem nosūtītie dokumenti ir konfidenciāli, ja vien piekļuve šiem dokumentiem nav piešķirta saskaņā ar 1. punktu vai Komisija tos nav citādā veidā padarījusi publiski pieejamus.
      4.   Komitejas locekļi, kā arī eksperti un trešo personu pārstāvji ievēro šajā pantā noteiktās konfidencialitātes prasības. Priekšsēdētājs nodrošina, ka eksperti un trešo personu pārstāvji tiek informēti par konfidencialitātes prasībām, kas viņiem jāievēro.
      17. pants
      Personas datu aizsardzība
      Komiteja un tās darba grupas apstrādā personas datus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (6); priekšsēdētājs ir par datu apstrādi atbildīgā persona minētās regulas 2. panta d) punkta nozīmē.
      18. pants
      Darbības izmaksas
      1.   Komitejas darbības izmaksas, tostarp katras dalībvalsts viena dalībnieka ceļa izdevumus, sedz Komisija.
      Ja piešķirtās finanšu apropriācijas to atļauj un minētās apropriācijas netiek pārsniegtas, Komisija sedz ceļa izdevumus diviem delegācijas locekļiem, kas to lūdz.
      2.   Komisija nodrošina komitejas darbam nepieciešamās telpas un materiālos līdzekļus.

         (1)  Padomes Regula (ES) 2015/322 (2015. gada 2. marts) par 11. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (OV L 58, 3.3.2015., 1. lpp.).

         (2)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

         (3)  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

         (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

         (5)  Komisijas Reglaments (C(2000) 3614) (OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp.).

         (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums — 2007. gada 7. maijā ar ko ieceļ amatā Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļus un komitejas locekļa aizstājējus no Grieķijas, Ungārijas un Rumānijas

text:
               17.5.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 111/2

      PADOMES LĒMUMS

   2007. gada 7. maijā
   ar ko ieceļ amatā Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļus un komitejas locekļa aizstājējus no Grieķijas, Ungārijas un Rumānijas
   (2007/C 111/02)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 202. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu (2003. gada 22. jūlijs) par Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas izveidošanu (1) un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā kandidātu sarakstu, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2007. gada 27. februāra Lēmumu 2007/144/EK (2) ir iecēlusi amatā Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļus un komitejas locekļa aizstājējus laikposmam no 2007. gada 1. marta līdz 2010. gada 28. februārim, izņemot minētās komitejas locekļus un komitejas locekļa aizstājējus no Grieķijas, Ungārijas un Rumānijas.

               (2)

               Grieķijas, Ungārijas un Rumānijas valdība ir izvirzījusi kandidātus brīvajām amata vietām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo par Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļa aizstājējiem uz pilnvaru termiņu, kas beidzas 2010. gada 28. februārī, ir ieceltas šādas personas:
   I.   VALDĪBAS PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Ungārija

               András BÉKÉS kungs

               Judit RÁCZNÉ BENCZE kundze
               Mária GROSZMANN kundze

         II.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Ungārija

               Pál GERGELY kungs

               Károly GYÖRGY kungs
               Szilvia BORBÉLY kundze

               Rumānija

               Cornel CONSTANTINOAIA kungs

               Adrian COJOCARU kungs
               Maria GHIMPĂU kundze

         III.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Grieķija

               Pavlos KIRIAKONGONAS kungs

               Natasa AVLONITOU kundze
               Christos KAVALOPOULOS kungs

               Ungārija

               Géza BOMBERA kungs

               Antal SZABADKAI kungs
               Judit NOSZTRAI kundze

               Rumānija

               Adrian IZVORANU kungs

               Ovidiu NICOLESCU kungs
               Cazimir IONESCU kungs

      Briselē, 2007. gada 7. maijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         H. SEEHOFER

      (1)  OV C 218, 13.9.2003., 1. lpp.

      (2)  OV L 64, 2.3.2007., 30. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2007. gada 12. februāris ), ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam kā daļu no Vispārējās programmas Pamattiesības un tiesiskums izveido īpašu programmu Krimināltiesības

text:
               24.2.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 58/13

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 12. februāris),
   ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam kā daļu no Vispārējās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” izveido īpašu programmu “Krimināltiesības”
   (2007/126/TI)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 31. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Līguma par Eiropas Savienību 29. pantā ir paredzēts, ka Savienības mērķis ir nodrošināt pilsoņiem augsta līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, izvēršot vienotu rīcību starp dalībvalstīm tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās.

               (2)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 31. pantu vienota rīcība krimināllietās konkrēti ietver kompetentu dalībvalstu iestāžu sadarbību.

               (3)

               Turpinot attīstīt Tamperes Eiropadomes secinājumus, Eiropadomes 2004. gada novembrī pieņemtajā Hāgas programmā atkārtoti apstiprināta prioritāte stiprināt brīvību, drošību un tiesiskumu Eiropas Savienībā, jo īpaši veicinot tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, balstoties uz savstarpējās atzīšanas principu.

               (4)

               Ar Padomes Lēmumu 2002/630/TI (2002. gada 22. jūlijs), ar ko izveido pamatprogrammu par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (AGIS) (2), izveidotā pamatprogramma ir ievērojami palīdzējusi stiprināt policijas sadarbību ar citām tiesību aizsardzības iestādēm un tiesu iestādēm dalībvalstīs, un vairot policijas, tiesu, tiesību un administratīvo sistēmu savstarpēju sapratni un uzticību.

               (5)

               Līgumā par Eiropas Savienību un Hāgas programmā izvirzītie augstie mērķi būtu jāīsteno, ieviešot elastīgu un efektīvu programmu, kas atvieglo plānošanu un īstenošanu.

               (6)

               Programmai jāuzlabo savstarpēja tiesu iestāžu uzticēšanās. Saskaņā ar Hāgas programmu savstarpējā uzticība būtu jāstiprina, attīstot tiesu organizāciju un iestāžu tīklus, uzlabojot tiesu sistēmas darbinieku apmācības, izstrādājot ES politikas īstenojuma novērtējumus tieslietu jomā, pilnībā ievērojot tiesu iestāžu neatkarību, izvēršot pētniecību tiesu iestāžu sadarbībā un veicinot kopīgus operatīvus dalībvalstu projektus, lai modernizētu tieslietu jomu.

               (7)

               Tai arī būtu jāveicina savstarpējas atzīšanas principa īstenošana, uzlabojot savstarpēju informētību par iepriekšējiem Eiropas Savienībā pieņemtiem spriedumiem, konkrēti – veidojot datorizētu sistēmu informācijas apmaiņai par soda reģistriem.

               (8)

               Eiropas Tiesisko apmācību tīkls, ko dibinājušas iestādes, kas ir īpaši atbildīgas par profesionālu tiesu iestāžu darbinieku apmācībām visās dalībvalstīs, veicina tādu apmācību programmu tiesnešiem un prokuroriem, kurai ir patiesa Eiropas dimensija. Tas palīdz stiprināt savstarpēju uzticību un vairo tiesu iestāžu un dažādu tiesību sistēmu savstarpēju sapratni.

               (9)

               Ņemot vērā, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka programmas mēroga vai iedarbības dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Eiropas Savienības līmenī, Padome var pieņemt pasākumus saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu, ko piemēro Savienībai saskaņā ar 2. pantu Līgumā par Eiropas Savienību. Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

               (10)

               Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (4), kas aizsargā Kopienas finanšu intereses, piemēro, ņemot vērā vienkāršības un konsekvences principus budžeta instrumentu izvēlē, ierobežojumu tādu gadījumu skaitam, kad Komisija saglabā tiešo atbildību par to ieviešanu un pārvaldību, un nepieciešamo proporcionalitāti starp resursu daudzumu un ar to izmantošanu saistīto administratīvo slogu.

               (11)

               Tāpat būtu arī jāveic attiecīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, kļūdaini izmaksātos vai nepareizi izmantotos līdzekļus, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (5), Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko veic Komisija (6), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (7).

               (12)

               Saskaņā ar Finanšu regulu ir jāpieņem pamatakts attiecībā uz operatīvām dotācijām.

               (13)

               Pasākumi, kas nepieciešami, lai īstenotu šo lēmumu, būtu jāpieņem saskaņā ar tajā noteiktajām procedūrām, izmantojot komitejas palīdzību.

               (14)

               Ir lietderīgi, sākot no 2007. gada 1. janvāra, aizstāt Lēmumu 2002/630/TI ar šo lēmumu un ar lēmumu, ar kuru izveido īpašo programmu “Noziedzības profilakse un apkarošana”.

               (15)

               Lai nodrošinātu programmas efektīvu un savlaicīgu īstenošanu, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2007. gada 1. janvāra,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets
   1.   Ar šo lēmumu ir izveidota īpaša programma “Krimināltiesības”, turpmāk “programma”, kā daļa no Vispārējas programmas “Pamattiesības un tiesiskums”, lai palīdzētu stiprināt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.
   2.   Programma aptver laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.
   2. pants
   Vispārēji mērķi
   1.   Šai programmai ir šādi vispārēji mērķi:

               a)

               veicināt tiesu iestāžu sadarbību, lai radītu patiesu Eiropas tiesiskuma telpu krimināllietās, balstoties uz savstarpēju atzīšanu un savstarpēju uzticību;

               b)

               nodrošināt dalībvalstīs piemērojamo normu saderību, ciktāl tas var būt vajadzīgs tiesu sadarbības uzlabošanai. Veicināt pašreizējo juridisko šķēršļu mazināšanu tiesu sadarbības labākai darbībai, lai stiprinātu izmeklēšanas darbību koordināciju un palielinot dalībvalstu pašreizējo tiesu sistēmu saderību ar Eiropas Savienības sistēmu, lai nodrošinātu pienācīgu kontroli dalībvalstu tiesību aizsardzības iestāžu veiktām izmeklēšanas darbībām;

               c)

               uzlabot kontaktus un informācijas un paraugprakses apmaiņu starp juridiskām, tiesu un administratīvām iestādēm un profesionāļiem juridiskajā jomā: advokātiem un citiem profesionāļiem, kas ir iesaistīti tiesu sistēmas darbībā, kā arī uzlabot tiesu sistēmai piederīgo personu apmācību, lai uzlabotu savstarpējo uzticēšanos;

               d)

               turpināt vairot savstarpēju uzticību, lai nodrošinātu cietušo un apsūdzēto tiesības.

         2.   Neskarot Eiropas Kopienas mērķus un pilnvaras, šīs programmas vispārējie mērķi veicina Kopienas politikas attīstību, un konkrētāk – tiesiskas telpas izveidi.
   3. pants
   Konkrēti mērķi
   Šai programmai ir šādi konkrēti mērķi:

               a)

               sekmēt tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, lai:

                           i)

                           veicinātu tiesu lēmumu un spriedumu savstarpēju atzīšanu;

                           ii)

                           novērstu šķēršļus, ko rada dalībvalstu tiesu sistēmu atšķirības, un veicinātu materiālo krimināltiesību vajadzīgo tuvināšanu attiecībā uz smagiem noziegumiem, jo īpaši tādiem, kam ir pārrobežu raksturs;

                           iii)

                           turpinātu uzlabot minimālo standartu izstrādi saistībā ar procesuālajām krimināltiesībām, lai sekmētu tiesu iestāžu sadarbības praktiskos aspektus;

                           iv)

                           garantētu pareizu tiesvedību, novēršot jurisdikcijas konfliktus;

                           v)

                           ar datorizētām sistēmām uzlabotu informācijas apmaiņu, jo īpaši – informācijas apmaiņu sakarā ar datiem no attiecīgu valstu soda reģistriem;

                           vi)

                           veicinātu apsūdzēto tiesības, kā arī sociālu un tiesisku palīdzību cietušajiem;

                           vii)

                           mudinātu dalībvalstis pastiprināti izvērst sadarbību ar Eurojust, apkarojot organizētu pārrobežu noziedzību un citus smagus noziegumus;

                           viii)

                           veicinot pasākumus likumpārkāpēju efektīvai atkaliekļaušanai sabiedrībā, jo īpaši attiecībā uz gados jauniem likumpārkāpējiem;

               b)

               uzlabot savstarpējās zināšanas par dalībvalstu tiesību aktu un tiesu iestāžu sistēmām krimināllietās, kā arī veicināt un stiprināt tīklu veidošanu, savstarpēju sadarbību, informācijas, pieredzes un paraugprakses apmaiņu un izplatīšanu;

               c)

               tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās nodrošināt Savienības instrumentu labu īstenošanu, pareizu un konkrētu piemērošanu un novērtēšanu;

               d)

               uzlabot informāciju par dalībvalstu juridiskām sistēmām un piekļuvi tiesu iestādēm;

               e)

               uzlabot apmācības Savienības un Kopienas tiesībās tiesu iestāžu darbiniekiem, advokātiem un citiem profesionāļiem, kas iesaistīti tiesu sistēmas darbībā;

               f)

               izvērtēt vispārējos nosacījumus, kas vajadzīgi, lai attīstītu savstarpēju uzticību, uzlabojot tiesu iestāžu un dažādu tiesību sistēmu savstarpēju sapratni, jo īpaši, attiecībā uz ES politikas īstenošanu tiesību aizsardzības jomā;

               g)

               izstrādāt un ieviest datorizētu informācijas apmaiņas sistēmu par soda reģistriem, un atbalstīt pētījumus, lai attīstītu informācijas cita veida apmaiņu.

         4. pants
   Atbilstīgas rīcības
   Lai sasniegtu 2. un 3. pantā paredzētos vispārējos un konkrētos mērķus, programma ar gada darba programmā noteiktajiem nosacījumiem sniegs atbalstu šādiem rīcību veidiem:

               a)

               īpašas Komisijas rīcības, piemēram, analīze un pētījumi, īpašu projektu izstrāde un ieviešana, piemēram, datorizētas sistēmas izveide, lai apmainītos ar informāciju par soda reģistriem, aptaujas un apsekojumi, rādītāju un vienotu metodoloģiju izstrāde, datu un statistikas apkopošana, izstrāde un izplatīšana, semināri, konferences un ekspertu sanāksmes, kampaņu un pasākumu organizēšana sabiedrībai, interneta vietņu izstrāde un uzturēšana, informatīvu materiālu gatavošana un izplatīšana, attiecīgu valstu ekspertu tīklu atbalstīšana un attīstīšana, analītiskas, pārraudzības un vērtēšanas darbības; vai

               b)

               īpaši starptautiski projekti, kas izraisa ieinteresētību Savienības mērogā, kurus iesniedz vismaz divas dalībvalstis, viena dalībvalsts un viena valsts, kas vai nu pievienojas, vai ir kandidātvalsts, saskaņā ar gada darba programmās ietvertajiem nosacījumiem; vai

               c)

               atbalsts pasākumiem, ko veic nevalstiskas organizācijas vai citas struktūras, kuru mērķi atbilst vispārējām Eiropas interesēm – saskaņā ar programmas vispārējiem mērķiem atbilstīgi gada darba programmās izvirzītajiem nosacījumiem;

               d)

               operatīva dotācija, lai līdzfinansētu izdevumus, kas saistīti ar Eiropas Tiesisko mācību tīkla pastāvīgo darba programmu, kuras mērķis tiesu sistēmas locekļu apmācības jomā izraisa vispārēju Eiropas ieinteresētību;

               e)

               dalībvalstu vietēja mēroga projekti, kas:

                           i)

                           gatavo starptautiskus projektus un/vai Eiropas Savienības rīcības (“sākuma pasākumi”),

                           ii)

                           papildina starptautiskus projektus un/vai Savienības rīcības (“papildu pasākumi”),

                           iii)

                           veicina novatorisku metožu un/vai tehnoloģiju izstrādi, kuras, iespējams, varētu izmantot arī Savienības mēroga rīcībās, vai izstrādā šādas metodes vai tehnoloģijas, lai nodotu citām dalībvalstīm un/vai valstīm, kas vai nu pievienojas, vai ir kandidātvalstis.

         5. pants
   Mērķa grupas
   Programma paredzēta, inter alia, praktizējošiem juristiem, cietušo palīdzības dienestu pārstāvjiem, citiem tiesu sistēmā strādājošiem profesionāļiem, attiecīgu valstu iestādēm un Savienības pilsoņiem kopumā.
   6. pants
   Dalība programmā
   1.   Dalībvalstu iestādēm un valsts un privātām organizācijām, arī arodorganizācijām, universitātēm, zinātnes institūtiem, kā arī praktizējošo juristu juridisko un tiesnešu apmācību/kvalifikācijas celšanas iestādēm un nevalstiskām organizācijām ir dota piekļuve šai programmai. Uz peļņu orientētas struktūras un organizācijas var piedalīties programmā vienīgi sadarbībā ar bezpeļņas organizācijām vai valsts organizācijām.
   “Praktizējoši juristi”, inter alia, ir tiesneši, prokurori, advokāti, ministriju ierēdņi, tiesu ierēdņi, tiesu izpildītāji, tiesu tulki un citi speciālisti, kas ir iesaistīti tiesu iestāžu darbā krimināltiesību jomā.
   2.   Trešās valstis vai starptautiskas organizācijas nevar iesniegt starptautiskus projektus, bet tās var piedalīties kā partneri.
   7. pants
   Intervences veidi
   1.   Kopiena var sniegt finansējumu šādās juridiskās formās:

               a)

               dotācijas;

               b)

               publiskā iepirkuma līgumi.

         2.   Kopienas dotācijas parasti piešķir saistībā ar izsludinātiem konkursiem, izņemot pienācīgi pamatotus ārkārtējas steidzamības gadījumus, vai, ja atbalsta saņēmēja īpatnību dēļ nav citas iespējas, un tās izmaksā kā operatīvas dotācijas vai rīcību dotācijas.
   Gada darba programmā norāda minimālo dotācijām piešķiramo gada izdevumu daļu. Minimālā daļa ir vismaz 65 % .
   Maksimāli pieļaujamo projektu izdevumu līdzfinansējuma likmi konkrēti norāda gada darba programmā.
   3.   Turklāt ir paredzēti izdevumi papildu pasākumiem, izmantojot publiskā iepirkuma līgumus, šajā gadījumā par pakalpojumiem un precēm maksā no Kopienas līdzekļiem. Tas, inter alia, aptver izdevumus par informēšanu sakarā ar projektiem, politikas jomām, programmām un tiesību aktiem, par to paziņošanu, gatavošanu, īstenošanu, pārraudzību, kontroli un novērtējumu.
   8. pants
   Īstenošanas pasākumi
   1.   Komisija Kopienas finanšu atbalstu īsteno saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, turpmāk “Finanšu regula”.
   2.   Lai īstenotu programmu, Komisija saskaņā ar 2. pantā paredzētajiem vispārējiem mērķiem līdz septembra beigām pieņem gada darba programmu, norādot konkrētus mērķus, tematiskas prioritātes, sniedz 7. panta 3. punktā paredzēto papildu pasākumu aprakstu un, vajadzības gadījumā, citu rīcību sarakstu.
   Gada darba programmu 2007. gadam pieņem trīs mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā.
   3.   Gada darba programmu pieņem saskaņā ar 11. panta minēto pārvaldības procedūru.
   4.   Ar rīcību dotācijām saistītās novērtējuma un piešķīruma procedūrās, inter alia ņem vērā šādus kritērijus:

               a)

               atbilstību gada darba programmai, 2. pantā paredzētajiem vispārējiem mērķiem un dažādās jomās veiktiem pasākumiem, kā paredzēts 3. un 4. pantā;

               b)

               ierosinātās rīcības kvalitāti, ņemot vērā koncepciju, organizāciju, izklāstu un gaidītos rezultātus;

               c)

               prasītā Kopienas finansējuma apjomu un tā atbilstību gaidītajiem rezultātiem;

               d)

               gaidīto rezultātu ietekme uz 2. pantā definētajiem vispārējiem mērķiem un dažādās jomās veiktiem pasākumiem, kā paredzēts 3. un 4. pantā.

         5.   Pieteikumus 4. panta c) un d) punktā minētajām operatīvajām dotācijām vērtē, ņemot vērā:

               a)

               atbilstību programmas mērķiem;

               b)

               plānoto pasākumu kvalitāti;

               c)

               šo pasākumu iespējamo sviras ietekmi sabiedrībā;

               d)

               īstenoto pasākumu ģeogrāfisko ietekmi;

               e)

               pilsoņu iesaisti attiecīgo struktūru organizācijā;

               f)

               ierosinātā pasākuma izmaksu un ieguvumu attiecību.

         6.   Lēmumus par rīcībām, kas iesniegtas saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu, pieņem Komisija saskaņā ar 11. pantā minēto vadības procedūru. Lēmumus par rīcībām, kas iesniegtas saskaņā ar 4. panta 1. punkta b) līdz e) apakšpunktu, pieņem Komisija saskaņā ar 10. pantā minēto konsultāciju procedūru.
   Lēmumus par pieteikumiem uz dotācijām, kuros iesaistītas uz peļņu orientētas struktūras vai organizācijas, pieņem Komisija saskaņā ar 11. pantā minēto vadības procedūru.
   7.   Saskaņā ar Finanšu regulas 113. panta 2. punktu, pakāpeniskas samazināšanas princips neattiecas uz operatīvo dotāciju, ko piešķir Eiropas Tiesisko mācību tīklam, jo tas darbojas Eiropas vispārējās interesēs.
   9. pants
   Komiteja
   1.   Komisijai palīdz komiteja, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis (turpmāk “komiteja”).
   2.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   3.   Komisija var aicināt kandidātvalstu pārstāvjus piedalīties informatīvās sanāksmēs, kas notiek pēc komitejas sanāksmēm.
   10. pants
   Konsultāciju procedūra
   1.   Ja ir atsauce uz šo pantu, Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par šo projektu termiņā, ko nosaka priekšsēdētājs atkarībā no jautājuma steidzamības, vajadzības gadījumā par to balsojot.
   2.   Atzinumu protokolē; katra dalībvalsts var lūgt, lai tās nostāju protokolē.
   3.   Komisija rūpīgi ievēro komitejas sniegto atzinumu. Tā informē komiteju par to, kā tās atzinums ir ņemts vērā.
   11. pants
   Vadības procedūra
   1.   Ja ir atsauce uz šo pantu, Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par šo projektu termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Lēmumiem, kuri Padomei jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma, atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 205. panta 2. punktā. Dalībvalstu pārstāvju balsis komitejā vērtē tā, kā tas noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso.
   2.   Komisija paredz pasākumus, ko piemēro uzreiz. Tomēr, ja šie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu, Komisija par tiem tūlīt dara zināmu Padomei. Tādā gadījumā Komisija var uz trim mēnešiem no paziņošanas dienas atlikt to pasākumu piemērošanu, par kuriem tā pieņēmusi lēmumu.
   3.   Padome ar kvalificētu balsu vairākumu 2. punktā noliktajā termiņā var pieņemt citādu lēmumu.
   12. pants
   Papildināmība
   1.   Sinerģijas un papildināmību tiecas nodrošināt ar citiem Savienības un Kopienas instrumentiem, inter alia, ar īpašo programmu “Civiltiesības”, kas ir vispārējās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” daļa, un vispārējām programmām “Drošība un brīvību garantēšana” un “Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”. Sadarbībā ar dalībvalstīm attīsta statistikas aspektu informācijai par krimināltiesībām, vajadzības gadījumā izmantojot Kopienas statistikas programmu.
   2.   Programmai var būt kopīgi līdzekļi ar citiem Savienības un Kopienas instrumentiem, jo īpaši ar īpašo programmu “Civiltiesības”, kas ir vispārējās programmas “Pamattiesības un tiesiskums” daļa, nolūkā īstenot rīcības, kas atbilst abu programmu mērķiem.
   3.   Saskaņā ar šo lēmumu finansētās rīcības nedrīkst saņemt citu Savienības/Kopienas finanšu instrumentu finansējumu tam pašam mērķim. Nodrošina, ka atbalsta saņēmēji saskaņa ar šo lēmumu sniedz Komisijai informāciju par finansējumu, ko tie saņēmuši no Eiropas Savienības vispārējā budžeta un citiem avotiem, kā arī informāciju par jau iesniegtiem finansējuma pieteikumiem.
   13. pants
   Budžeta resursi
   Budžeta resursus, kas atvēlēti šajā programmā paredzēto rīcību īstenošanai, iekļauj Eiropas Savienības vispārējā budžeta gada apropriācijās. Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina pieejamās gada apropriācijas, nepārkāpjot finanšu shēmā paredzēto apjomu.
   14. pants
   Pārraudzība
   1.   Komisija nodrošina, ka katrai programmas finansētai rīcībai atbalsta saņēmējs iesniedz tehniskus un finanšu ziņojumus par sasniegto un ka nobeiguma ziņojumu iesniedz trīs mēnešos pēc rīcības noslēguma. Komisija nosaka ziņojumu formu un struktūru.
   2.   Komisija nodrošina, ka līgumos un nolīgumos, kas noslēgti saistībā ar šīs programmas īstenošanu, jo īpaši paredzēta Komisijas (vai tās pilnvarotu pārstāvju) veikta pārraudzība un finanšu kontrole, vajadzības gadījumā izmantojot pārbaudes uz vietas, tostarp izlases pārbaudes, kā arī paredzētas Revīzijas palātas revīzijas.
   3.   Komisija nodrošina, ka attiecībā uz jebkuru rīcību finanšu atbalsta saņēmējs piecus gadus no pēdējā maksājuma glabā Komisijai pieejamus visus rīcības izdevumus apliecinošos dokumentus.
   4.   Pamatojoties uz ziņojumu rezultātiem un 1. un 2. punktā minētajām pārbaudēm uz vietas, Komisija nodrošina, ka vajadzības gadījumā tiek koriģēts sākotnēji apstiprinātais finanšu atbalsts vai tā piešķiršanas nosacījumi, kā arī maksājumu grafiks.
   5.   Komisija nodrošina to, ka ir veikti visi citi vajadzīgie pasākumi, lai pārbaudītu, vai finansētās rīcības veic pareizi un atbilstīgi šim lēmumam un Finanšu regulai.
   15. pants
   Kopienas finanšu interešu aizsardzība
   1.   Komisija nodrošina, lai, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas rīcības, Kopienas finanšu intereses tiktu sargātas ar pasākumiem, lai novērstu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, ar efektīvām pārbaudēm, un atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, kā arī, konstatējot pārkāpumus – ar efektīvām, samērīgām un preventīvām sankcijām saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96, un Regulu (EK) Nr. 1073/1999.
   2.   Attiecībā uz Kopienas rīcībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 piemēro jebkādam Kopienas tiesību normu pārkāpumam, tostarp uz programmu balstītu līgumsaistību pārkāpumiem, kas radušies, saimnieciskās darbības subjektam veicot vai neveicot kādu darbību, kura atstājusi vai būtu atstājusi kaitējošu ietekmi uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu vai tās pārvaldītajiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus.
   3.   Komisija nodrošina, ka rīcībai piešķirtā finanšu atbalsta apjomu samazina, pārtrauc vai atgūst, ja tā konstatē pārkāpumus, tostarp neatbilstību šim lēmumam vai individuālam lēmumam vai līgumam, vai nolīgumam, ar ko piešķir attiecīgo finanšu atbalstu, vai, ja tā atklāj, ka bez Komisijas apstiprinājuma rīcībā ir veikti grozījumi, kas neatbilst projekta būtībai vai īstenošanas nosacījumiem.
   4.   Ja nav ievēroti termiņi vai rīcības īstenošanas gaita attaisno tikai daļu piešķirtā finanšu atbalsta, Komisija nodrošina to, ka atbalsta saņēmēju konkrētā termiņā lūdz sniegt paskaidrojumus. Ja atbalsta saņēmējs nesniedz pieņemamu atbildi, Komisija nodrošina, ka var atcelt atlikušo finanšu atbalstu un var prasīt atmaksāt jau izmaksātās summas.
   5.   Komisija nodrošina, ka jebkādu nepamatotu maksājumu atmaksā Komisijai. Summām, ko neatmaksā laikus, piemēro procentu likmi saskaņā ar Finanšu regulas nosacījumiem.
   16. pants
   Novērtēšana
   1.   Programmu regulāri pārrauga, lai pārbaudītu saskaņā ar to veiktu darbību īstenošanu.
   2.   Komisija nodrošina regulāru un neatkarīgu programmas izvērtēšanu, ko veic pieaicināti eksperti.
   3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei:

               a)

               gada ziņojumu par programmas īstenošanu;

               b)

               vēlākais līdz 2011. gada 31. martam – starpposma novērtējuma ziņojumu par programmas īstenošanas rezultātiem un tās kvalitātes un kvantitātes aspektiem;

               c)

               vēlākais līdz 2012. gada 30. augustam – paziņojumu par programmas turpināšanu;

               d)

               veikuma novērtējuma ziņojumu – vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim.

         17. pants
   Projektu publicēšana
   Komisija katru gadu publicē to rīcību sarakstu, ko finansē saskaņā ar šo programmu, kopā ar katra projekta īsu aprakstu.
   18. pants
   Pārejas noteikumi
   No 2007. gada 1. janvāra šis lēmums aizstāj attiecīgos noteikumus Lēmumā 2002/630/TI.
   Rīcības, kas saskaņā ar Lēmumu 2002/630/TI sāktas līdz 2006. gada 31. decembrim, arī turpmāk līdz to pabeigšanai reglamentē ar minēto lēmumu. Tā 7. pantā paredzētā komiteja ir aizstāta ar šā lēmuma 10. pantā paredzēto komiteju.
   19. pants
   Stāšanās spēkā un piemērošana
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

      Briselē, 2007. gada 12. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         F.-W. STEINMEIER

      (1)  Atzinums sniegts 2006. gada 14. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 203, 1.8.2002., 5. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 1248/2006 (OV L 227, 19.8.2006., 3. lpp.).

      (5)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

      (6)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

      (7)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.


title: 2007/475/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 25. jūnijs ) par to Itālijas pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, kuri pieņemti saskaņā ar 3.a panta 1. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos

text:
               10.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 180/5

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 25. jūnijs)
   par to Itālijas pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, kuri pieņemti saskaņā ar 3.a panta 1. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos
   (2007/475/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos (1), un jo īpaši tās 3.a panta 2. punktu,
   ņemot vērā saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 23.a pantu izveidotās komitejas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 1999. gada 10. maija vēstuli Itālija ir paziņojusi Komisijai par 1999. gada 9. martā pieņemtajiem pasākumiem saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 1. punktu.

               (2)

               Komisija trīs mēnešos pēc šā paziņojuma ir pārbaudījusi pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, pievēršot īpašu uzmanību pasākumu proporcionalitātei un valsts apspriežu procedūras pārredzamībai.

               (3)

               Pārbaudot pasākumu saderību, Komisija ir ņēmusi vērā par Itālijas mediju jomu pieejamos datus.

               (4)

               Itālijas pasākumos iekļautais to notikumu saraksts, kurus šī dalībvalsts uzskata par īpaši svarīgiem sabiedrībai, ir sastādīts skaidri un pārredzami.

               (5)

               Komisija ir pārliecinājusies, ka Itālijas pasākumos uzskaitītie notikumi atbilst vismaz diviem no kritērijiem, ko uzskata par drošām pazīmēm, kas apliecina, ka notikumi ir svarīgi sabiedrībai: i) notikumam dalībvalstī ir īpaša vispārēja rezonanse, tas interesē plašu sabiedrību, nevis tikai to iedzīvotāju daļu, kas parasti interesējas par attiecīgo sporta veidu vai darbību; ii) notikumam piemīt izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta dalībvalsts iedzīvotāju vidū, jo īpaši tādēļ, ka tas stiprina kultūras identitāti; iii) attiecīgajā notikumā, kas norisinās starptautisku sacensību vai turnīra kontekstā, piedalās valsts izlase; iv) notikumu parasti translē brīvi pieejama televīzija, un tas piesaista plašu televīzijas skatītāju loku.

               (6)

               Ievērojama daļa no Itālijas pasākumos uzskaitītajiem notikumiem, ieskaitot vasaras un ziemas Olimpiskās spēles, Pasaules kausa izcīņu futbolā un Eiropas futbola čempionātu, kuru spēlēs piedalās Itālijas valsts izlase, kā arī šo turnīru fināli pieder pie notikumiem, ko tradicionāli uzskata par sabiedrībai īpaši svarīgiem, kā skaidri norādīts Direktīvas 97/36/EK 18. apsvērumā. Šiem notikumiem Itālijā ir īpaša vispārēja rezonanse, jo tie ir īpaši populāri plašā sabiedrībā, nevis tikai tajā iedzīvotāju daļā, kas parasti interesējas par sporta notikumiem. Turklāt šiem notikumiem piemīt izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta Itālijas iedzīvotāju vidū, ņemot vērā sporta nozīmīgo ieguldījumu tautu savstarpējās sapratnes veicināšanā, lielo nozīmi Itālijas sabiedrībā kopumā un sportu kā nacionālā lepnuma avotu, jo šie notikumi dod izdevību Itālijas labākajiem sportistiem gūt panākumus šajās vissvarīgākajās starptautiskajās sacensībās.

               (7)

               Pārējiem uzskaitītajiem futbola notikumiem Itālijā ir īpaša vispārēja rezonanse, turklāt tiem piemīt izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta Itālijas iedzīvotāju vidū, ņemot vērā futbola lielo nozīmi Itālijas sabiedrībā kopumā un futbolu kā nacionālā lepnuma avotu, jo šie notikumi paver iespēju Itālijas komandām gūt panākumus visaugstākā līmeņa futbola turnīros, kas piesaista starptautisku interesi.

               (8)

               Velobraucienam Giro d’Italia Itālijā ir īpaša vispārēja rezonanse un izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta iedzīvotāju vidū, jo tas stiprina nacionālo kultūras identitāti ne vien kā svarīgs augsta līmeņa sporta notikums, bet arī tāpēc, ka dod iespēju popularizēt Itāliju kā valsti.

               (9)

               Pirmās formulas Itālijas Lielās balvas izcīņas sacensībām Itālijā ir īpaša vispārēja rezonanse un izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta Itālijas iedzīvotāju vidū, pateicoties itāļu sacīkšu automobiļu lielajiem panākumiem Pirmās formulas sacensībās.

               (10)

                  Sanremo itāļu mūzikas festivālam Itālijā ir īpaša vispārēja rezonanse un izteikta kultūras vērtība, kas ir vispārēji atzīta iedzīvotāju vidū, jo tas stiprina itāļu kultūras identitāti kā popkultūras notikums, kas pieder pie itāļu kultūras tradīcijām.

               (11)

               Itālijas pasākumi šķiet pietiekami proporcionāli, lai attaisnotu atkāpšanos no EK līgumā noteiktās pakalpojumu sniegšanas brīvības, pamatojoties uz sabiedrības interešu prioritāti, proti, lai nodrošinātu plašas sabiedrības piekļuvi pārraidēm, kas atspoguļo sabiedrībai īpaši svarīgus notikumus.

               (12)

               Itālijas pasākumi ir saderīgi ar EK konkurences noteikumiem, jo tiesīgās raidorganizācijas, kam atļauts translēt uzskaitītos notikumus, ir noteiktas, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas cīņā par šo notikumu pārraides tiesību iegūšanu pieļauj gan faktisku, gan potenciālu konkurenci. Turklāt uzskaitīto notikumu skaits nav tik neproporcionāls, lai radītu patērētājiem brīvi pieejamas televīzijas un maksas televīzijas tirgus konkurences traucējumus.

               (13)

               Pēc tam, kad Komisija par Itālijas pasākumiem bija paziņojusi pārējām dalībvalstīm, un pēc apspriedēm ar komiteju, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 23.a pantu, izglītības un kultūras ģenerāldirektors ar 1999. gada 5. jūlija vēstuli ir informējis Itāliju, ka Eiropas Komisija negatavojas iebilst pret paziņotajiem pasākumiem.

               (14)

               Komisija 1999. gada 7. septembrī ir saņēmusi paziņojumu par Itālijas pasākumu grozījumiem. Šie grozījumi nav ietekmējuši sarakstā iekļautos notikumus.

               (15)

               Itālijas pasākumi ir publicēti Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša
                   (2) C sērijā saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 2. punktu. Vēlāk Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijā ir publicēts šīs publikācijas kļūdu labojums (3).

               (16)

               No Pirmās instances tiesas sprieduma lietā T-33/01, Infront WM pret Komisiju, izriet, ka paziņojums par to pasākumu saderību ar Kopienas tiesībām, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 1. punktu, ir uzskatāms par lēmumu EK līguma 249. panta nozīmē, tādēļ tas jāpieņem Komisijai. Tātad ar šo lēmumu ir jāpasludina, ka Itālijas paziņotie pasākumi ir saderīgi ar Kopienas tiesībām. Pasākumi, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā, jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 2. punktu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Pasākumi, kas atbilst 89/552/EEK 3.a panta 1. punktam un ko Itālija ir paziņojusi Komisijai 1999. gada 10. maijā, un kas 1999. gada 30. septembrī ir publicēti Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 277 (kļūdu labojums 2001. gada 26. jūlijā publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī C 208), ir saderīgi ar Kopienas tiesībām.
   2. pants
   Pasākumus, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā, publicē Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 2. punktu.

      Briselē, 2007. gada 25. jūnijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Viviane REDING

      (1)  OV L 298, 17.10.1989., 23. lpp. Direktīva grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK (OV L 202, 30.7.1997., 60. lpp.).

      (2)  OV C 277, 30.9.1999., 3. lpp.

      (3)  OV C 208, 26.7.2001., 27. lpp.

      PIELIKUMS
      Publicēts saskaņā ar 3.a panta 2. punktu Padomes Direktīvā 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos
      Pasākumi, ko pieņēmusi Itālija un kas jāpublicē saskaņā ar Direktīvas 89/552/EEK 3.a panta 2. punktu, ir izklāstīti turpmākajos izvilkumos no Sakaru iestādes 1999. gada 9. marta Lēmuma Nr. 8/1999, kas grozīts ar šīs iestādes 1999. gada 28. jūlija Lēmumu Nr. 172/1999.

         “1. pants
         1.   Šis lēmums attiecas uz tādu notikumu televīzijas pārraidēm, kas uzskatāmi īpaši svarīgiem sabiedrībai.
         2.   “Sabiedrībai īpaši svarīgi notikumi” ir sporta notikumi vai citādi notikumi, kas atbilst vismaz diviem no šādiem četriem kritērijiem:

                     a)

                     notikums un tā rezultāti īpaši interesē plašu Itālijas sabiedrību, nevis tikai to iedzīvotāju daļu, kas parasti skatās šāda veida notikumu televīzijas pārraides;

                     b)

                     notikums ir vispārēji atzīts iedzīvotāju vidū, tam piemīt izteikta kultūras vērtība, un tas stiprina itāļu kultūras identitāti;

                     c)

                     notikumā, kas ir īpaši svarīgs starptautisks turnīrs, konkrētā sporta disciplīnā piedalās valsts izlase;

                     d)

                     notikumu parasti translē brīvi pieejama televīzija, un Itālijā tas vienmēr piesaista plašu televīzijas skatītāju loku.

               2. pants
         1.   Iestāde ir sastādījusi šādu to notikumu sarakstu, kas uzskatāmi par īpaši svarīgiem sabiedrībai un ko Itālijas jurisdikcijā esošas televīzijas raidorganizācijas nedrīkst raidīt ekskluzīvā kārtā un kodētā veidā, lai dotu iespēju ievērojamai Itālijas sabiedrības daļai (vairāk nekā 90 % iedzīvotāju) sekot līdzi šiem notikumiem brīvi pieejamā televīzijā bez papildu maksas par tehniskā aprīkojuma iegādi:

                     a)

                     vasaras un ziemas Olimpiskās spēles;

                     b)

                     Pasaules kausa izcīņa futbolā, fināls un visas futbola spēles, kurās piedalās Itālijas valsts izlase;

                     c)

                     Eiropas čempionāts futbolā vīriešu komandām, fināls un visas spēles, kurās piedalās Itālijas valsts izlase;

                     d)

                     visas oficiālo sacensību spēles, kurās piedalās Itālijas valsts futbola izlase un kuras notiek pašu mājās vai ārvalstīs;

                     e)

                     Čempionu līgas sacensības un UEFA kausa izcīņa, fināls un pusfināla spēles, kurās piedalās Itālijas komandas;

                     f)

                     Itālijas velobrauciens Giro d’Italia;

                     g)

                     Pirmās formulas Itālijas Lielās balvas izcīņa;

                     h)

                     Sanremo itāļu mūzikas festivāls.

               2.   Notikumi, kas minēti 1. punkta b) un c) apakšpunktā, jātranslē tiešraidē un pilnīgi. Attiecībā uz pārējiem notikumiem televīzijas raidorganizācijas pašas var lemt par nekodētas apraides nodrošināšanas kārtību.”


title: Padomes Lēmums 2011/119/KĀDP ( 2011. gada 21. februāris ), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā

text:
               22.2.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 47/18

         PADOMES LĒMUMS 2011/119/KĀDP
   (2011. gada 21. februāris),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Kosovā (1)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 4. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/124/KĀDP par Eiropas Savienības tiesiskuma misiju Kosovā, EULEX KOSOVO
                   (2) un Vienoto rīcību 2008/123/KĀDP (3), ar ko Pieter FEITH kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Kosovā.

               (2)

               Padome 2010. gada 11. augustā pieņēma Lēmumu 2010/446/KĀDP (4), ar ko ESĪP pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2011. gada 28. februārim.

               (3)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2011. gada 30. aprīlim.

               (4)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2010/446/KĀDP groza šādi:

               1)

               Lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “1. pants
               Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
               Ar šo ESĪP Kosovā Pieter FEITH kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2011. gada 30. aprīlim.”.

               2)

               Lēmuma 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. septembra līdz 2011. gada 30. aprīlim ir EUR 1 230 000.”.

               3)

               Lēmuma 6. pantu aizstāj ar šādu pantu:
               “6. pants
               Komandas izveide un tās sastāvs
               1.   ESĪP vajadzībām norīko īpaši atlasītu personālu, lai palīdzētu īstenot ESĪP pilnvaras un nodrošinātu saskaņotību, publicitāti un efektivitāti visām ES darbībām Kosovā. ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandas sastāvā iekļauj personas, kam ir īpašas zināšanas pilnvarām atbilstīgos specifiskos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi paziņo Padomei un Komisijai savas komandas sastāvu.
               2.   Dalībvalstis, Savienības un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) iestādes var ierosināt personāla norīkošanu darbam pie ESĪP. Minētajam norīkotajam personālam atalgojumu attiecīgi maksā attiecīgā dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko ES dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskie līgumdarbinieki ir kādas dalībvalsts valstspiederīgie.
               3.   Visi norīkotie personāla locekļi turpina būt norīkotājas dalībvalsts, Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā un veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.”.

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 21. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1244 (1999).

      (2)  OV L 42, 16.2.2008., 92. lpp.

      (3)  OV L 42, 16.2.2008., 88. lpp.

      (4)  OV L 211, 12.8.2010., 36. lpp.