title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/341 (2016. gada 14. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu pēc Spānijas pieteikuma EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive saņemšanas

text:
               28.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 50/51

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/341
   (2016. gada 14. decembris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu pēc Spānijas pieteikuma EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive saņemšanas
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1309/2013 (2013. gada 17. decembris) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006 (1), un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 13. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)

               EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljonus gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (3) 12. pantā.

               (3)

               Spānija 2016. gada 21. jūnijā iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz darbinieku atlaišanu 29 uzņēmumos autobūves nozarē Spānijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)

               Spānijas pieteikums ir atzīstams par pieņemamu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 4. panta 2. punktu, jo atlaišanai ir liela ietekme uz nodarbinātību un vietējo, reģionālo vai valsts ekonomiku.

               (5)

               Tāpēc būtu jāizmanto EGF, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 856 800 apmērā saistībā ar Spānijas iesniegto pieteikumu.

               (6)

               Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 856 800 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2016. gada 14. decembra.

      Strasbūrā, 2016. gada 14. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. SCHULZ

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         I. KORČOK

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

      (2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

      (3)  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).


title: Padomes lēmums (2000. gada 29. septembris) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0597

Oficiālais Vēstnesis L 253 , 07/10/2000 Lpp. 0042 - 0046

		Padomes lēmums(2000. gada 29. septembris)par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu(2000/597/EK, Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 269. pantu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 173. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu [3],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [4],tā kā:(1) Eiropadomes sanāksmē Berlīnē 1999. gada 24. un 25. martā tika izdarīti secinājumi, inter alia, par to, ka Kopienas pašu resursu sistēmai vajadzētu būt taisnīgai, atklātai, rentablai un vienkāršai, kā arī pamatotai ar kritērijiem, kuri vislabāk atspoguļotu katras dalībvalsts iespējas veikt iemaksas.(2) Kopienas pašu resursu sistēmai ir jānodrošina pietiekami resursi Kopienas politikas pastāvīgai izstrādei, ņemot vērā vajadzību ievērot stingru budžeta disciplīnu.(3) Eiropas Savienības budžeta un Kopienu pašu resursu izstrādei ir jāizmanto viskvalitatīvākie dati. Eiropas integrēto tautsaimniecības pārskatu sistēmas (še turpmāk "EKS 95") izmantošana saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96 [5] uzlabos dalībvalstu tautsaimniecības bilanču attiecīgo datu izvērtēšanu.(4) Pašu resursu sakarā ir jāizmanto visjaunākās statistikas koncepcijas, vienlaikus šajā nolūkā nosakot, ka nacionālais kopprodukts (NKP) ir vienāds ar nacionālo kopienākumu (NKI), ko EKS 95 piemērošanai nosaka Komisija saskaņā ar Regulu Nr. 2223/96.(5) Turklāt būtu atbilstoši, ja gadījumā, ja EKS 95 grozījumi radītu nozīmīgas izmaiņas attiecībā uz NKI, ko Komisija nosaka saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96, Padome lemtu par to, vai šie grozījumi attiecināmi uz pašu resursiem.(6) Saskaņā ar Padomes Lēmumu 94/728/EK, Euratom (1994. gada 31. oktobris) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu [6], pašu resursu maksimālais apjoms 1999. gadam tika noteikts kā 1,27 % no Kopienu NKP tirgus cenās, savukārt saistību apropriāciju vispārējais apjoms tika noteikts kā 1,335 % no Kopienu NKP.(7) Šie procentos no NKP izteiktie maksimālie apjomi būtu jāpielāgo, lai saglabātu nemainīgu to finanšu resursu summu, kas tiek nodota Kopienu rīcībā, kas panākams, izstrādājot formulu jaunu maksimālo apjomu noteikšanai attiecībā pret NKP, kā tas definēts šim nolūkam, kura piemērojama pēc šā lēmuma stāšanās spēkā.(8) Turpmāk šī pati metode izmantojama tādu EKS 95 grozījumu gadījumā, kas varētu ietekmēt NKP līmeni.(9) Lai turpinātu procesu, atbilstīgi kuram ņemtu vērā katras dalībvalsts iespējas veikt iemaksas pašu resursu sistēmā un labotu pašreizējās sistēmas regresīvo iespaidu uz dalībvalstīm ar zemāku labklājības līmeni, Eiropadome Berlīnes sanāksmē 1999. gada 24. un 25. martā izdarīja secinājumu, ka Savienības finansēšanas noteikumi būtu jāgroza šādi:- PVN resursu maksimālo piesaistīšanas likmi būtu jāsamazina no 1 % uz 0,75 % 2002. un 2003. gadā un no 2004. gada uz 0,50 %,- dalībvalstu pievienotās vērtības nodokļa bāzei vajadzētu saglabāt ierobežojumu 50 % apjomā no to NKP.(10) Eiropadome 1999. gada 24. un 25. marta sanāksmē secināja, ka būtu atbilstoši koriģēt apjomu, ko dalībvalstis patur sev, lai segtu izmaksas, kas saistītas ar tā dēvēto tradicionālo pašu resursu iekasēšanu, kurus iemaksā Eiropas Savienības budžetā.(11) Budžeta nelīdzsvarotību vajadzētu koriģēt tā, lai neiespaidotu pašu resursus, kas pieejami Kopienu politikas īstenošanai, un budžets būtu jālīdzsvaro, ciktāl tas iespējams, ar izdevumu politikas palīdzību.(12) Eiropadome 1999. gada 24. un 25. martā secināja, ka Lēmumā Nr. 88/376/EEK, Euratom [7] definētajai un ar Lēmumu Nr. 94/728/EK apstiprinātajai metodei, ar kuru aprēķina budžeta nelīdzsvarotības korekciju Apvienotās Karalistes interesēs, nevajadzētu attiekties uz neparedzētiem ieņēmumiem, ko rada finansēšanas sistēmu maiņa un turpmākā paplašināšanās. Attiecīgi, īstenojot paplašināšanos, korekcijas samazinās "paredzēto izdevumu kopsummu" par summu, kas vienāda ar gada pirmspievienošanās izdevumiem kandidātvalstīs, tādējādi nodrošinot, ka nesamazinātie izdevumi paliek tādi paši.(13) Skaidrības labad ir vienkāršots apraksts korekcijas aprēķiniem, kas paredzēta Apvienotās Karalistes interesēs attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību. Šī vienkāršošana neiespaido to, kā nosaka šīs Apvienotajai Karalistei paredzētās korekcijas apjomu.(14) Eiropadomes 1999. gada 24. un 25. marta sanāksmē tika izdarīts secinājums, ka būtu jāmaina finansēšanas sistēma budžeta nelīdzsvarotības korekcijai Apvienotās Karalistes interesēs, lai ļautu Austrijai, Vācijai, Nīderlandei un Zviedrijai samazināt viņu finansējuma daļu līdz 25 % no parastās finansējuma daļas.(15) Uz monetāro rezervi, še turpmāk "ELVGF monetārā rezerve", Aizdevumu garantiju fonda finansēšanas rezervi un rezervi ārkārtas palīdzībai trešām valstīm attiecas īpaši noteikumi.(16) Komisijai pirms 2006. gada 1. janvāra būtu jāveic pašu resursu sistēmas darbības vispārēja pārbaude, pēc kuras vajadzības gadījumā jāiesniedz atbilstīgi priekšlikumi, ņemot vērā visus attiecīgos faktorus, tostarp paplašināšanās iespaidu uz Eiropas Savienības budžeta finansēšanu, iespēju mainīt pašu resursu struktūru, veidojot jaunus autonomus pašu resursus, budžeta nelīdzsvarotības korekciju, kas paredzēta Apvienotajai Karalistei, kā arī samazinājumu attiecībā uz Austrijas, Vācijas, Nīderlandes un Zviedrijas iemaksām, ko tās veic budžeta nelīdzsvarotības finansēšanai Apvienotās Karalistes interesēs.(17) Ir jāparedz noteikumi pārejai no sistēmas, kas ieviesta ar Lēmumu Nr. 94/728/EEK, Euratom, uz sistēmu, ko nosaka šis lēmums.(18) Eiropadome 1999. gada 24. un 25. marta sanāksmē secināja, ka šim lēmumam būtu jāstājas spēkā 2002. gada 1. janvārī,IR PIEŅĒMUSI TURPMĀK IZKLĀSTĪTOS NOTEIKUMUS, KO IESAKA PIEŅEMT DALĪBVALSTĪM.1. pantsKopienām pašu resursus piešķir atbilstīgi noteikumiem, kas izklāstīti turpmākajos pantos, lai saskaņā ar 269. pantu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā (še turpmāk "EK līgums") un 173. pantu Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā (še turpmāk "Euratom līgums") nodrošinātu Eiropas Savienības budžeta finansējumu.Eiropas Savienības budžetu, neskarot citus ieņēmumus, pilnībā finansē no Kopienu pašu resursiem.2. pants1. Eiropas Savienības budžetā iekļaujamos pašu resursus veido ieņēmumi, ko rada:a) nodokļi, prēmijas, papildu vai kompensācijas summas, papildu summas vai koeficienti un citas nodevas, ko Kopienas iestādes noteikušas vai var noteikt tirdzniecībai ar valstīm, kas nav dalībvalstis, īstenojot kopējo lauksaimniecības politiku, kā arī iemaksas un citas nodevas, kas paredzētas cukura tirgu kopējā organizācijas sistēmā;b) Kopīgā muitas tarifa nodevas un citas nodevas, ko Kopienas iestādes noteikušas vai var noteikt attiecībā uz tirdzniecību ar valstīm, kas nav dalībvalstis, un muitas nodokļi par precēm, uz kurām attiecas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgums;c) vienotas un visām dalībvalstīm saistošas likmes piemērošana saskaņotām PVN aprēķinu bāzēm, kas noteiktas atbilstoši Kopienas tiesību normām. Aprēķinu bāze, ko ņem vērā šajā nolūkā, katrai dalībvalstij nepārsniedz 50 % no NKP, kā noteikts 7. punktā;d) tāda koeficienta piemērošana visu dalībvalstu NKP summai, kuru nosaka saskaņā ar budžeta procedūru, ņemot vērā visu pārējo ieņēmumu kopsummu.2. Ieņēmumi, ko rada jebkādi jauni nodokļi vai nodevas, kuras ievieš saskaņā ar kādu kopēju politiku atbilstīgi EK līgumam vai Euratom līgumam, arī ir Eiropas Savienības budžetā ietverami pašu resursi, ar nosacījumu, ka ir ievērota procedūra, kas noteikta EK līguma 269. pantā un Euratom līguma 173. pantā.3. Kā iekasēšanas izmaksas dalībvalstis patur sev 25 % no 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām summām, ko nosaka pēc 2000. gada 31. decembra.4. Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētā vienotā likme atbilst likmei, ko veido starpība starp:a) PVN resursu maksimālo piesaistīšanas likmi, kas noteikta kā:0,75 % 2002. un 2003. gadā,0,50 % no 2004. gada,unb) likmi ("fiksēto likmi"), kas vienāda ar 4. pantā minētās kompensācijas apjoma attiecību pret visu dalībvalstu PVN aprēķinu bāžu summu (aprēķinu bāzes noteiktas saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu), ņemot vērā faktu, ka Apvienotā Karaliste ir izslēgta no tās korekcijas finansēšanas un ka Austrijas, Vācijas, Nīderlandes un Zviedrijas daļas Apvienotās Karalistes korekcijas finansēšanā, salīdzinot ar parasto apjomu, ir samazinātas līdz vienai ceturtdaļai.5. Likmi, kas noteikta saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu, piemēro katras dalībvalsts NKP.6. Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts, iepriekšējā vienotā PVN likme un dalībvalstu NKP piemērojamā likme paliek spēkā, līdz stājas spēkā jaunās likmes, neskarot noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar 8. panta 2. punktu attiecībā uz ELVGF monetāro rezervi, Aizdevumu garantiju fonda finansēšanas rezervi un rezervi ārkārtas palīdzībai trešām valstīm.7. Šā lēmuma piemērošanas nolūkā NKP ir gada NKI tirgus cenās, ko noteikusi Komisija, piemērojot EKS 95, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96.Ja EKS 95 grozījumi radītu būtiskas izmaiņas attiecībā uz Komisijas noteikto NKI, tad Padome, pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, vienprātīgi pieņem lēmumu par to, vai šādi grozījumi attiecas uz šā lēmuma piemērošanu.3. pants1. Kopējais pašu resursu apjoms, kas piešķirts Kopienām kā maksājumu apropriācijas, nedrīkst pārsniegt noteiktu procentuālo daļu no dalībvalstu NKP kopsummas. Šo procentuālo daļu, kas izteikta ar diviem decimālskaitļiem aiz komata, Komisija aprēķina 2001. gada decembrī, izmantojot šādu formulu:+++++ TIFF +++++2. Saistību apropriācijām, ko ietver Eiropas Savienības vispārīgajā budžetā, ir jāatspoguļo pastāvīgs pieaugums, kura iznākums ir kopsumma, kas nepārsniedz noteiktu procentuālo daļu no dalībvalstu NKP kopsummas. Šo procentuālo daļu, kas izteikta ar diviem decimālskaitļiem aiz komata, Komisija aprēķinās 2001. gada decembrī, izmantojot šādu formulu:+++++ TIFF +++++Ir jānodrošina, ka tiek saglabāta pastāvīga attiecība starp saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām, lai tādējādi nodrošinātu to savstarpēju atbilstību un ļautu turpmākajos gados ievērot 1. punktā minētos maksimālos apjomus.3. Komisija pirms 2001. gada 31. decembra dara zināmus budžeta lēmējiestādēm pašu resursu jaunos maksimālos apjomus.4. Šā panta 1. un 2. punktā aprakstīto metodi ievēros gadījumos, ja tiek izdarīti grozījumi EKS 95, kuri rada NKP apjoma izmaiņas.4. pantsApvienotajai Karalistei paredz korekciju attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotību.Minēto korekciju nosaka:a) iepriekšējam finanšu gadam aprēķinot starpību starp:- Apvienotās Karalistes procentuālo daļu nenolīdzināto PVN aprēķinu bāžu summā un- Apvienotās Karalistes procentuālo daļu paredzētajā izdevumu kopsummā;b) šādi iegūto starpību reizinot ar paredzēto izdevumu kopsummu;c) atbilstīgi b) apakšpunktam iegūto iznākumu reizinot ar 0,66;d) no atbilstīgi c) apakšpunktam iegūtā iznākuma atņemot iznākumu, kāds attiecībā uz Apvienoto Karalisti ir pārejai uz nolīdzinātu PVN un uz maksājumiem, kas minēti 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā, proti, starpību starp:- summu, kas Apvienotajai Karalistei būtu jāiemaksā summās, ko finansē no 2. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētajiem resursiem, ja vienoto likmi attiecinātu uz nenolīdzinātām PNV aprēķinu bāzēm, un- Apvienotās Karalistes maksājumiem saskaņā ar 2. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu;e) no 2001. gada — no atbilstīgi d) apakšpunktam iegūtā rezultāta atņemot Apvienotās Karalistes tīros ieņēmumus, ko rada 2. panta 1. punktā a) un b) apakšpunktā minētās resursu procentuālās daļas palielināšanās, kuru dalībvalstis patur sev, lai segtu iekasēšanas izmaksas un ar tām saistītās izmaksas;f) ikreiz paplašinoties Eiropas Savienībai, aprēķinot korekciju rezultātam, kas iegūts atbilstīgi e) apakšpunktam, nolūkā samazināt kompensāciju, lai tā nodrošinātu to, ka pirms paplašināšanās nesamazinātie izdevumi paliek nemainīgi pēc paplašināšanās. Minēto korekciju veic, paredzēto izdevumu kopsummu samazinot par summu, kas vienāda ar gada pirmspievienošanās izdevumiem kandidātvalstīs. Visas šādi aprēķinātās summas pārceļ uz nākamajiem gadiem un koriģē ik gadu, piemērojot eiro NKP deflatoru, ko izmanto Finanšu plāna koriģēšanai.5. pants1. Korekcijas izmaksas pārējās dalībvalstis sedz šādi:Izmaksu sadalījumu sākotnēji aprēķina atbilstīgi katras dalībvalsts daļai maksājumos, kas minēti 2. panta 1. punkta d) apakšpunktā, neattiecinot to uz Apvienoto Karalisti; tad sadalījumu koriģē tā, lai Austrijas, Vācijas, Nīderlandes un Zviedrijas daļu finansējumā ierobežotu līdz apjomam, kas ir viena ceturtdaļa no šo valstu parastajām daļām, ko iegūst šādos aprēķinos.2. Korekciju Apvienotajai Karalistei piešķir, samazinot tās maksājumus, kas izriet no 2. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkta piemērošanas. Izmaksas, ko sedz pārējās dalībvalstis, pievieno šo dalībvalstu maksājumiem, kuri izriet no 2. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkta piemērošanas tām.3. Komisija veic 4. panta un šā panta piemērošanai vajadzīgos aprēķinus.4. Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts, turpina piemērot Apvienotajai Karalistei piešķirto korekciju un citām dalībvalstīm noteiktās izmaksas, kas iekļautas pēdējā budžetā, kas pieņemts galīgajā variantā.6. pantsŠā lēmuma 2. pantā minētos ieņēmumus bez izšķirības izmanto visu budžetā iekļauto izdevumu finansēšanai. Budžetā ietvertos ieņēmumus, kas vajadzīgi, lai pilnībā vai daļēji segtu ELVGF monetāro rezervi, Aizdevumu garantiju fonda finansēšanas rezervi un rezervi ārkārtas palīdzībai trešām valstīm, pieprasa no dalībvalstīm, tikai sākot izmantot minētās rezerves. Šo rezervju darbības noteikumus vajadzības gadījumā pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktu.7. pantsKopienu ieņēmumu pārpalikumu, kas pārsniedz finanšu gada faktisko izdevumu kopsummu, pārgrāmato uz nākamo finanšu gadu.Jebkādu pārpalikumu, ko rada pārcelšana no ELVGF Garantiju nodaļas, vai Aizdevumu garantiju fonda līdzekļu pārpalikumu, ko rada ārēji pasākumi un ko ieskaita budžeta ieņēmumu daļā, uzskata par pašu resursu daļu.8. pants1. Lēmuma 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētos Kopienu pašu resursus dalībvalstis iekasē saskaņā ar savu normatīvo un administratīvo aktu noteikumiem, ko vajadzības gadījumā pielāgo, lai tie atbilstu Kopienas noteikumos ietvertajām prasībām.Komisija regulāri izskata valstu noteikumus, kurus dalībvalstis tai dara zināmus, iesniedz dalībvalstīm labojumus, ko tā uzskata par vajadzīgiem, lai nodrošinātu minēto valstu noteikumu atbilstību Kopienas noteikumiem, un iesniedz ziņojumus budžeta lēmējiestādēm.Dalībvalstis nodod Komisijas rīcībā 2. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā paredzētos resursus.2. Neskarot grāmatvedības revīziju un likumības un pareizības pārbaudi, ko nosaka EK līguma 248. pants un Euratom līguma 160.c pants, kuros paredzētā revīzija un pārbaude galvenokārt attiecas uz to valstu sistēmu un procedūru uzticamību un efektivitāti, ar kurām nosaka bāzi pašu resursiem, kas veidojas no PVN un NKP, un neskarot pārbaudes, ko veic atbilstīgi EK līguma 279. panta c) punktam un Euratom līguma 183. panta c) punktam, Padome ar vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, pieņem noteikumus, kas vajadzīgi šā lēmuma piemērošanai un ļauj pārbaudīt 2.— 5. pantā minēto ieņēmumu iekasēšanu, nodošanu Komisijas rīcībā un izmaksāšanu.9. pantsKomisijai pirms 2006. gada 1. janvāra veic pašu resursu sistēmas darbības vispārēju pārbaudi, pēc kuras vajadzības gadījumā iesniedz atbilstīgus priekšlikumus, ņemot vērā visus attiecīgos faktorus, tostarp paplašināšanās iespaidu uz Eiropas Savienības budžeta finansēšanu, iespēju mainīt pašu resursu struktūru, veidojot jaunus autonomus pašu resursus, budžeta nelīdzsvarotības korekciju, kas paredzēta Apvienotajai Karalistei, kā arī atbilstīgi 5. panta 1. punktam noteikto samazinājumu attiecībā uz Austrijas, Vācijas, Nīderlandes un Zviedrijas iemaksām;10. pants1. Padomes ģenerālsekretārs šo lēmumu dara zināmu dalībvalstīm, un to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Dalībvalstis tūlīt informē Padomes ģenerālsekretāru par to procedūru pabeigšanu, kas šā lēmuma pieņemšanai vajadzīgas saskaņā ar dalībvalstu konstitucionālajām prasībām.Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad saņemts pēdējais otrajā daļā minētais paziņojums. To piemēro no 2002. gada 1. janvāra, izņemot 2. panta 3. punktu un 4. pantu, ko piemēro no 2001. gada 1. janvāra.2. a) Ievērojot b) apakšpunktu, no 2002. gada 1. janvāra atceļ Lēmumu Nr. 94/728/EK, Euratom. Visas atsauces uz Padomes 1970. gada 21. aprīļa Lēmumu par dalībvalstu finanšu iemaksu aizstāšanu ar Kopienu pašu resursiem [8], Padomes Lēmums 85/257/EEK, Euratom (1985. gada 7. maijs) par Kopienu pašu resursu sistēmu [9], Lēmumu Nr. 88/376/EEK, Euratom vai Lēmumu Nr. 94/728/EK, Euratom uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.b) Lēmuma Nr. 88/376/EEK, Euratom un Lēmuma Nr. 94/728/EK, Euratom 2., 4. un 5. pantu turpina piemērot attiecībā uz to ieņēmumu aprēķiniem un korekcijām, ko gūst, piemērojot visām dalībvalstīm saistošu vienoto likmi attiecībā uz PVN bāzi, kuru nosaka ar vienotu metodi un kura katrai dalībvalstij — atkarībā no attiecīgā gada — nepārsniedz 50-55 % no NKP, kā arī attiecībā uz budžeta nelīdzsvarotības korekcijas aprēķiniem, kas Apvienotajai Karalistei noteikta 1988. līdz 2000. gadam.c) Attiecībā uz summām, kas minētas 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā un kas dalībvalstīm saskaņā ar spēkā esošajām Kopienas tiesību normām būtu jāiemaksā pirms 2001. gada 28. februāra, dalībvalstis joprojām patur savā rīcībā 10 % no šīm summām kā iekasēšanas izmaksas.Briselē, 2000. gada 29. septembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsL. Fabius[1] OV C 274 E, 28.9.1999., 39. lpp.[2] Atzinums sniegts 1999. gada 17. novembrī (OV C 189, 7.7.2000., 79. lpp.).[3] OV C 310, 28.10.1999., 1. lpp.[4] OV C 368, 20.12.1999., 16. lpp.[5] OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 448/98 (OV L 58, 27.2.1998., 1. lpp.).[6] OV L 293, 12.11.1994., 9. lpp.[7] OV L 185, 15.7.1988., 24. lpp.[8] OV L 94, 28.4.1970., 19. lpp.[9] OV L 128, 14.5.1985., 15. lpp. Lēmums atcelts ar Lēmumu Nr. 88/376/EEK, Euratom.--------------------------------------------------


title: 2005/831/EK: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2005. gada 17. novembris ) par Eiropas Centrālās bankas ienākuma no apgrozībā esošajām euro banknotēm sadali iesaistīto dalībvalstu centrālajām bankām  (ECB/2005/11)

text:
               26.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 311/41

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2005. gada 17. novembris)
   par Eiropas Centrālās bankas ienākuma no apgrozībā esošajām euro banknotēm sadali iesaistīto dalībvalstu centrālajām bankām
   (ECB/2005/11)
   (2005/831/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, un jo īpaši to 33. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Lai būtu iespējams piešķirt līdzekļus valūtu kursa, procentu likmju un zelta cenas risku uzkrājumam, jāpārstrādā 2002. gada 21. novembra Lēmums ECB/2002/9 par Eiropas Centrālās bankas ienākuma no apgrozībā esošajām euro banknotēm sadali iesaistīto dalībvalstu centrālajām bankām (1). Turklāt operacionālu iemeslu dēļ Eiropas Centrālās bankas (ECB) ienākumu no apgrozībā esošajām euro banknotēm ir piemērotāk sadalīt nevis katru ceturksni, bet tikai reizi finanšu gadā.

               (2)

               2001. gada 6. decembra Lēmums ECB/2001/15 par euro banknošu emisiju (2) nosaka, ka apgrozībā esošās banknotes valstu centrālajām bankām (VCB) sadalāmas proporcionāli to apmaksātajām daļām ECB kapitālā. Lēmuma ECB/2001/15 4. pants un tā pielikums piešķir ECB 8 % no kopējās apgrozībā esošās euro banknošu vērtības. ECB tur Eurosistēmas prasības pret valstu centrālajām bankām, kas ir proporcionālas to daļām parakstītā kapitāla atslēgā un kuru vērtība ir līdzvērtīga tās emitēto euro banknošu vērtībai.

               (3)

               Saskaņā ar 2. panta 2. punktu 2001. gada 6. decembra Lēmumā ECB/2001/16 par iesaistīto dalībvalstu centrālo banku monetārā ienākuma sadali no 2002. finanšu gada (3) Eurosistēmas atlikumus attiecībā uz apgrozībā esošajām euro banknotēm atlīdzina pēc atsauces likmes. Saskaņā ar Lēmuma ECB/2001/16 2. panta 3. punktu šo atlīdzināšanu veic, izmantojot TARGET maksājumus.

               (4)

               Lēmuma ECB/2001/16 6. apsvērumā noteikts, ka ienākumi, ko ECB uzkrāj no atlīdzības par Eurosistēmas prasībām, kas tai ir pret VCB saistībā ar tās apgrozībā esošo euro banknošu daļu, jāsadala VCB saskaņā ar ECB Padomes lēmumiem, proporcionāli to daļām parakstītā kapitāla atslēgā tajā pašā finanšu gadā, kurā šie ienākumi uzkrājas.

               (5)

               Sadalot ienākumu, ko ECB uzkrājusi no atlīdzības par Eurosistēmas prasībām, kas tai ir pret VCB saistībā ar tās apgrozībā esošo euro banknošu daļu, ECB būtu jāņem vērā gada finansiālo rezultātu aprēķins, kurā paredzēta vajadzība piešķirt līdzekļus valūtu kursa, procentu likmju un zelta cenas risku uzkrājumam un iespēja izmantot citus uzkrājumus, kas var būt nepieciešami, lai segtu sagaidāmos izdevumus.

               (6)

               Aprēķinot ECB tīro peļņu, kas jānovirza vispārējo rezervju fondam saskaņā ar Statūtu 33.1. pantu, ECB Padomei būtu jāapsver tas, ka peļņas daļa, kura atbilst ienākumam no euro banknotēm apgrozībā, pilnā apmērā jāsadala VCB,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “iesaistītās dalībvalstis” ir dalībvalstis, kas pieņēmušas euro saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu;

               b)

               “VCB” ir iesaistīto dalībvalstu centrālās bankas;

               c)

               “Eurosistēmas atlikumi attiecībā uz apgrozībā esošajām euro banknotēm” ir prasības un saistības starp VCB un ECB un starp kādu no VCB un citām VCB, piemērojot Lēmuma ECB/2001/15 4. pantu;

               d)

               “ECB ienākums no apgrozībā esošajām euro banknotēm” ir ienākums, ko ECB uzkrāj no atlīdzības par Eurosistēmas prasībām, kas tai ir pret valstu centrālajām bankām saistībā ar tās apgrozībā esošo euro banknošu daļu, piemērojot Lēmuma ECB/2001/16 2. pantu.

         2. pants
   ECB ienākuma no apgrozībā esošajām euro banknotēm pagaidu sadale
   1.   ECB ienākums no apgrozībā esošajām euro banknotēm pilnībā pienākas VCB tajā pašā finanšu gadā, kad tas uzkrāts, un to sadala VCB proporcionāli to samaksātajām daļām ECB parakstītajā kapitālā.
   2.   ECB savu finanšu gada laikā gūto ienākumu no apgrozībā esošajām euro banknotēm VCB sadala nākošā gada otrajā darba dienā.
   3.   ECB ienākuma no apgrozībā esošajām euro banknotēm apjomu var samazināt saskaņā ar lēmumu, ko ECB Padome, pamatojoties uz statūtiem, pieņēmusi attiecībā uz izdevumiem, kas ECB radušies saistībā ar euro banknošu emisiju un apstrādi.
   3. pants
   Atkāpe no 2. panta
   Atkāpjoties no 2. panta:

               1)

               Ja balstoties uz pamatotu Valdes aprēķinu ECB padome paredz, ka ECB būs kopēji gada zaudējumi vai tās kopējā gada peļņa būs mazāka par aprēķināto ienākumu no euro banknošu apgrozības, ECB Padome pirms finanšu gada beigām lemj nesadalīt saskaņā ar 2. pantu ECB ienākumu no apgrozībā esošajām euro banknotēm vai tā daļu tādā mērā, kādā tas nepieciešams, lai nodrošinātu, ka sadalītā ienākuma apjoms nepārsniedz ECB tīro peļņu šajā gadā.

               2)

               ECB Padome pirms finanšu gada beigām var lemt par ECB ienākuma no apgrozībā esošajām euro banknotēm vai tā daļas ieskaitīšanu valūtu kursa, procentu likmju un zelta cenas risku uzkrājumā.

         4. pants
   Nobeiguma noteikumi
   1.   Ar šo atceļ Lēmumu ECB/2002/9. Norādes uz atcelto lēmumu uzskata par norādēm uz šo lēmumu.
   2.   Šis lēmums stājas spēkā dienā pēc tā pieņemšanas.

      Frankfurtē pie Mainas, 2005. gada 17. novembrī

            ECB priekšsēdētājs —

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 323, 28.11.2002., 49. lpp.

      (2)  OV L 337, 20.12.2001., 52. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu ECB/2004/9 (OV L 205, 9.6.2004., 17. lpp.).

      (3)  OV L 337, 20.12.2001., 55. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu ECB/2003/22 (OV L 9, 15.1.2004., 39. lpp.).


title: 2013/607/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Policijas biroja kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/318

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Policijas biroja kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu
   (2013/607/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Policijas biroja 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas biroja 2011. finanšu gada pārskatiem ar Biroja atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (4), un jo īpaši tā 43. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0083/2013),

               1.

               apstiprina Eiropas Policijas biroja kontu slēgšanu attiecībā uz 2011. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Policijas biroja direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 187. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2008. gada 17. marts ), ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli

text:
               19.3.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 73/23

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 17. marts),
   ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli
   (2008/C 73/06)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH ) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (1), un jo īpaši tās 79. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā paredzēts, ka Padomei Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdē būtu jāieceļ viens pārstāvis no katras dalībvalsts.

               (2)

               Padome ar 2007. gada 7. jūnija Lēmumu (2) iecēla 27 Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekļus.

               (3)

               Rumānijas valdība ir informējusi Padomi par nodomu aizstāt Rumānijas pārstāvi Valdē un ir izvirzījusi jaunu pārstāvja kandidātu, kas būtu jāieceļ amatā uz laikposmu līdz 2011. gada 31. maijam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Teodor OGNEAN kungs, Rumānijas valstspiederīgais, dzimis 1947. gada 21. februārī, tiek iecelts par Eiropas Ķimikāliju aģentūras Valdes locekli uz laikposmu no 2008. gada 20. martā līdz 2011. gada 31. maijam, aizstājot Rodica MOROHOI kundzi.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 17. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         I. JARC

      (1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp. Labotā redakcija OV L 136, 29.5.2007., 3. lpp.

      (2)  OV C 134, 16.6.2007., 6. lpp.


title: 2008/264/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 25. marts) par ugunsdrošības prasībām, kas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK jāizpilda ar Eiropas standartiem attiecībā uz cigaretēm (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               26.3.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 83/35

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 25. marts)
   par ugunsdrošības prasībām, kas atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK jāizpilda ar Eiropas standartiem attiecībā uz cigaretēm
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2008/264/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (1) un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvā 2001/95/EK paredzēts, ka Eiropas standartus nosaka Eiropas standartizācijas iestādes. Šādiem standartiem jānodrošina preču atbilstība minētajā direktīvā ietvertajai vispārējā drošuma prasībai.

               (2)

               Saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK prece jāuzskata par drošu attiecīgos valsts standartos ietverto risku un risku kategoriju ziņā, ja tā atbilst brīvprātīgi ieviestiem valsts standartiem, kuros transponēti Eiropas standarti.

               (3)

               Cigaretes ir bīstami produkti, jo tās rada karstumu un satur degošu materiālu, kas deg visā cigaretes garumā, kad tā ir aizdedzināta. Ar degošām cigaretēm saistīts risks, kad tās tiek bezrūpīgi nosviestas un atstātas bez uzraudzības, ir ugunsgrēki ar nāves gadījumiem, ievainojumiem un materiāliem zaudējumiem. Ir novēroti šāda veida negadījumi, un tiek lēsts, ka katru gadu tie Kopienā izraisa vismaz 1 000 nāves gadījumu (2).

               (4)

               Ir rasti tehniski risinājumi, lai neļautu cigaretēm degt visā garumā, ja tās netiek aktīvi smēķētas. Pārdošanā pieejamo cigarešu papīrs satur apmēram 6 mm platas papīra joslas, kas izvietotas apmēram ik pēc 20–30 mm. Pateicoties šādām “degšanas bremzēm”, cigarete pati apdziest (vismaz noteiktā pakāpē), jo tiek kavēta skābekļa piekļuve degšanas zonā. Šādi samazināta aizdegšanās iespēja ierobežo uguns avotu un risku.

               (5)

               Drošuma prasības cigaretēm ir jānosaka saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. panta noteikumiem, lai atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (3), izklāstītajai procedūrai varētu pieprasīt standartizācijas iestādēm izstrādāt standartu par cigarešu samazinātu aizdegšanās potenciālu un lai varētu publicēt atsauci uz pieņemto standartu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Standartizācijas iestādēm pienācīgi jāņem vērā standarts ASTM E2187-04.

               (6)

               Kad atsauce uz standartu tiks publicēta Oficiālajā Vēstnesī, cigaretes, kuras ražotas saskaņā ar šo standartu, tiks uzskatītas par atbilstošām vispārējām drošuma prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību, attiecībā uz standarta aptvertajām ugunsdrošības prasībām.

               (7)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvu 2001/95/EK,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Mērķis
   Šā lēmuma mērķis ir noteikt prasības, uz kurām pamatojoties Komisija var pieprasīt kompetentām standartizācijas iestādēm noteikt attiecīgu standartu, lai samazinātu cigarešu aizdegšanās potenciālu. Cigarešu aizdegšanās potenciālu samazina, lai iespējami samazinātu ugunsgrēkus, kas izraisa nāves gadījumus, ievainojumus un materiālus zaudējumus.
   2. pants
   Definīcija
   Šā lēmuma vajadzībām cigarete ar samazinātu aizdegšanās potenciālu ir cigarete, kas pati nodziest, ja netiek aktīvi smēķēta, pirms tā ir sadegusi visā garumā.
   3. pants
   Prasības
   Direktīvas 2001/95/EK 4. panta vajadzībām drošuma prasības cigaretēm ir šādas: ne vairāk kā 25 % no pārbaudāmajiem cigarešu paraugiem partijā sadeg visā to garumā.

      Briselē, 2008. gada 25. martā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Meglena KUNEVA

      (1)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

      (2)  Konsorcijs ASPECT. Tabaka un veselība Eiropas Savienībā. Pagātne, tagadne un nākotne. Eiropas Komisija, 2004. gads
   (http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/Tobacco/Documents/tobacco_exs_en.pdf).

      (3)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 2006/96/EK (OV L 363, 20.12.2006., 81. lpp.).


title: 2012/607/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par kopuzņēmuma Clean Sky kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/319

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par kopuzņēmuma Clean Sky kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu
   (2012/607/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā kopuzņēmuma Clean Sky 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par kopuzņēmuma Clean Sky gada pārskatiem par 2010. finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 71/2008, ar ko izveido kopuzņēmumu Clean Sky
                   (3), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

               —

               ņemot vērā ar Kopuzņēmuma valdes 2008. gada 7. novembra lēmumu pieņemtos kopuzņēmuma Clean Sky finanšu noteikumus,

               —

               ņemot vērā Atzinumu Nr. 2/2011 par kopuzņēmuma Clean Sky Finanšu noteikumiem, ko Revīzijas palāta sniedza 2011. gada 8. februārī,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0115/2012),

               1.

               apstiprina kopuzņēmuma Clean Sky kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt kopuzņēmuma Clean Sky izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 368, 16.12.2011., 8. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 30, 4.2.2008., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes lēmums (1994. gada 30. maijs) par kopējo nostāju, kas formulēta, pamatojoties uz līguma par Eiropas Savienību J2. pantu, par ekonomisko attiecību ierobežošanu ar Haiti

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994D0315

Oficiālais Vēstnesis L 139 , 02/06/1994 Lpp. 0010 - 0010 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 32 Lpp. 0043  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 32 Lpp. 0043

		Padomes Lēmums(1994. gada 30. maijs)par kopējo nostāju, kas formulēta, pamatojoties uz līguma par Eiropas Savienību J2. pantu, par ekonomisko attiecību ierobežošanu ar Haiti(94/315/KĀDP)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā J2. pantu,ņemot vērā Rezolūciju 917 (1994), ko 1994. gada 6. maijā pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Ekonomiskās attiecības ar Haiti ierobežo atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 1994. gada 6. maijā pieņemtās Rezolūcijas 917 (1994) attiecīgajiem obligātajiem noteikumiem.2. Dalībvalstis nekavējoties pieņem normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai iesaldētu tās pašas rezolūcijas 4. pantā minētos līdzekļus un finanšu resursus.2. pantsŠo lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1994. gada 30. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Moraitis--------------------------------------------------


title: 2011/810/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 30. novembris ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ģenerālpadomē attiecībā uz lūgumiem par atsevišķu PTO atbrīvojumu piešķiršanu un/vai pagarināšanu

text:
               7.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 324/29

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 30. novembris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ģenerālpadomē attiecībā uz lūgumiem par atsevišķu PTO atbrīvojumu piešķiršanu un/vai pagarināšanu
   (2011/810/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Marakešas līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) IX pantā noteiktas procedūras, saskaņā ar kurām piešķir atbrīvojumus attiecībā uz daudzpusējiem tirdzniecības līgumiem PTO līguma 1A vai 1B, vai 1C pielikumā un to pielikumos.

               (2)

               Kad PTO tiek iesniegti lūgumi piešķirt atbrīvojumus, bieži vien attiecīgajai PTO struktūrai ir dots ļoti ierobežots laikposms galīgā lēmuma pieņemšanai par šiem lūgumiem, un no PTO dalībvalstīm tiek gaidīta ātra reakcija.

               (3)

               Savienības interesēs ir, lai tiktu ātri apstiprināti lūgumi piešķirt atbrīvojumus un/vai pagarināt ikgadējos atbrīvojumus, kas attiecas uz Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas (tā dēvētās Harmonizētās sistēmas jeb HS) ieviešanu 1988. gada 1. janvārī un tās pirmo, otro, trešo, ceturto un piekto grozījumu, kurus ieteikusi Pasaules Muitas organizācijas Padome un kuri attiecīgi dēvēti par “HS92 grozījumiem” (stājušies spēkā 1992. gada 1. janvārī), “HS96 grozījumiem” (stājušies spēkā 1996. gada 1. janvārī), “HS2002 grozījumiem” (stājušies spēkā 2002. gada 1. janvārī), “HS2007 grozījumiem” (stājušies spēkā 2007. gada 1. janvārī) un “HS2012 grozījumiem” (stāsies spēkā 2012. gada 1. janvārī), kā arī ar turpmākiem HS grozījumiem, kuros tiek noteikts pienākums ieviest šīs izmaiņas dalībvalstu koncesiju grafikos (ieviešot tarifu koncesiju grafikus HS nomenklatūrā).

               (4)

               Pašreizējais atbrīvojums, kas ļauj Kaboverdei pagarināt termiņu attiecībā uz 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) VII panta un PTO nolīguma par muitas vērtējumu pilnīgu ieviešanu, beigsies 2011. gada 31. decembrī. Visi minētā atbrīvojuma pagarinājumi Savienībai būtu ar minimālu ekonomisko un tirdzniecības nozīmi.

               (5)

               Pašreizējais atbrīvojums, kas attiecas uz Kanādas preferences programmu CARIBCAN, beigsies 2011. gada 31. decembrī. Visi minētā atbrīvojuma pagarinājumi Savienībai būtu ar minimālu ekonomisko un tirdzniecības nozīmi, un tas arī būtu saskaņā ar Savienības politiku ar tirdzniecības priekšrocību palīdzību atbalstīt attīstības valstu ekonomisko attīstību.

               (6)

               Pašreizējais atbrīvojums, kas ļauj Kubai atkāpties no GATT 1994 XV panta 6. punkta, beigsies 2011. gada 31. decembrī. Visi minētā atbrīvojuma pagarinājumi Savienībai būtu ar minimālu ekonomisko un tirdzniecības nozīmi.

               (7)

               Pašreizējais atbrīvojums, kas ļauj valstīm, kuras piedalās Kimberli procesa sertifikācijas sistēmā, piemērot noteiktus ierobežojumus tā dēvētai “asins dimantu” tirdzniecībai, beigsies 2011. gada 31. decembrī. Visi minētā atbrīvojuma pagarinājumi Savienībai būtu ar minimālu ekonomisko un tirdzniecības nozīmi, bet ļoti svarīgi tās vispārējām tirdzniecības attiecībām.

               (8)

               Tāpēc ir lietderīgi noteikt Savienības nostāju, kas jāieņem PTO Ģenerālpadomē attiecībā uz minētajiem atbrīvojumiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības nostāja, kas jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ģenerālpadomē, ir atbalstīt šādus lūgumus, kas attiecas uz PTO atbrīvojumiem atbilstīgi PTO līguma IX panta 3. punktam:

               a)

               lūgumus piešķirt un/vai pagarināt atbrīvojumus, kas attiecas uz Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas (HS) ieviešanu un tās grozījumiem 1992. gadā (“HS92 grozījumi”), 1996. gadā (“HS96 grozījumi”), 2002. gadā (“HS2002 grozījumi”), 2007. gadā (“HS2007 grozījumi”) un 2012. gadā (“HS2012 grozījumi”), kā arī turpmākiem HS grozījumiem, kuros tiek noteikts pienākums ieviest šīs izmaiņas dalībvalstu koncesiju grafikos;

               b)

               lūgumus pagarināt atbrīvojumu, kas ļauj Kaboverdei pagarināt termiņu attiecībā uz GATT 1994 VII panta un PTO nolīguma par muitas vērtējumu pilnīgu ieviešanu;

               c)

               lūgumus pagarināt atbrīvojumu, kas ļauj Kanādai piešķirt preferenciālu režīmu atsevišķām attīstības valstīm (CARIBCAN programma);

               d)

               lūgumus pagarināt atbrīvojumu, kas ļauj Kubai atkāpties no GATT 1994 XV panta 6. punkta;

               e)

               lūgumus pagarināt atbrīvojumu attiecībā uz Kimberli procesa sertifikācijas sistēmu.

         2. pants
   Komisija ar Tirdzniecības politikas komitejas starpniecību pietiekami savlaicīgi informē Padomi par jebkādu attiecīgās PTO struktūras tikšanos, kurā var tikt pieņemts lēmums par lūgumu, uz ko attiecas šis lēmums. Padome 10 darbadienās no dienas, kad Komisija ir informējusi Tirdzniecības politikas komiteju, var lūgt piemērot procedūru, kurā par konkrēti izskatāmo lūgumu tiek pieņemts atsevišķšs Padomes lēmums.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. VINCENT-ROSTOWSKI


Komisijas lēmums - Saistību apropriācijas, kam no jauna jābūt pieejamām 2006. gadā