title: 2009/743/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 24. septembris ), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Itālijas

text:
               9.10.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 265/38

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 24. septembris),
   ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Itālijas
   (2009/743/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī ir pieņēmusi Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Flavio DELBONO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, Reģionu komitejas locekļa aizstājēja amatā tiek iecelta:

      Maria Giuseppina MUZZARELLI kundze, Vice Presidente della Regione Emilia Romagna.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2009. gada 24. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. OLOFSSON

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: 2004/815/EK: Padomes Lēmums (2004. gada 19. novembris), ar ko groza Eiropas Kopienas deklarāciju par kompetences un balsstiesību izmantošanu, kas iesniegta Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai

text:
               2.12.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 357/30

         PADOMES LĒMUMS
   (2004. gada 19. novembris),
   ar ko groza Eiropas Kopienas deklarāciju par kompetences un balsstiesību izmantošanu, kas iesniegta Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai
   (2004/815/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu un 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Kopiena ir Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (VVZK) locekle. Pievienojoties šai organizācijai, Kopiena iesniedza vienotu Kopienas deklarāciju par kompetences un balsstiesību izmantošanu (3).

               (2)

               VVZK sanāksmē 1997. gada 13. līdz 16. oktobrī ir pieņēmusi nolīguma grozījumus, ar ko izveido autonomu budžetu.

               (3)

               Kopiena ar Padomes 2000. gada 17. jūlija Lēmumu (4) ir pieņēmusi Nolīguma, ar ko izveido Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisiju, grozījumu par autonomu budžeta izveidi šai organizācijai.

               (4)

               Grozījumi attiecībā uz autonomo budžetu stājās spēkā 2004. gada 29. aprīlī.

               (5)

               VVZK autonomā budžeta īstenošana nozīmē, ka Kopiena veiks finansiālas iemaksas minētajā budžetā. Šīs iemaksas apjoma dēļ ir jāpielāgo deklarācija par kompetences un balsstiesību izmantošanu, ko iesniedza, Kopienai pievienojoties VZKK,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   1.   Eiropas Kopiena groza tās vienoto deklarāciju par kompetences un balsstiesību izmantošanu, kas ir Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijai iesniegta, Kopienai pievienojoties šai organizācijai, un to aizstāj ar pielikumā iekļauto Eiropas Kopienas deklarāciju par kompetences un balsstiesību izmantošanu saskaņā ar VVZK nolīguma II panta 6. punktu.
   2.   Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots paziņot grozīto Eiropas Kopienas deklarāciju Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ģenerāldirektoram.

      Briselē, 2004. gada 19. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. P. H. DONNER

      (1)  OV C 15, 20.1.1999., 13. lpp.

      (2)  OV C 150, 28.5.1999., 153. lpp.

      (3)  Padomes 1998. gada 16. jūnija Lēmums 98/416/EK par Eiropas Kopienas pievienošanos Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai (OV L 190, 4.7.1998., 34. lpp.).

      (4)  OV L 197, 3.8.2000., 35. lpp.

      PIELIKUMS
      Eiropas Kopienas Vienotā deklarācija par kompetences un balsstiesību izmantošanu saskaņā ar VVZK nolīguma II panta 6. punktu
      Šī deklarācija precizē Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu kompetenci jautājumos, uz ko attiecas nolīgums, ar ko izveido VVZK.
      1.   Ekskluzīvā Eiropas Kopienas kompetence
      Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence un balsstiesības darba kārtības jautājumos par dzīvo jūras resursu saglabāšanu un apsaimniekošanu.
      2.   Dalībvalstu kompetence
      Eiropas Kopienas dalībvalstīm ir kompetence un balsstiesības organizatoriskajos darba kārtības jautājumos (juridiskajos un procedūras jautājumos).
      3.   Dalīta kompetence

                  a)

                  Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis dala kompetenci darba kārtības jautājumos par statistiku un akvakultūru. Balsstiesības ir Eiropas Kopienai;

                  b)

                  Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis dala kompetenci darba kārtības jautājumos par palīdzību pētniecībā un attīstībā. Balsstiesības ir dalībvalstīm;

                  c)

                  Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis saskaņā ar šajā deklarācijā izklāstītajiem kompetences sadalījuma principiem dala kompetenci darba kārtības jautājumos par ziņojumiem un sadarbību ar citām organizācijām;

                  d)

                  Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis dala kompetenci darba kārtības jautājumos par budžetu. Balsstiesības ir Eiropas Kopienai.

            Šī deklarācija aizstāj iepriekšējo 2004. gada 1. decembra deklarāciju, un tā attiecas uz visām VVZK sanāksmēm, ja vien Eiropas Kopiena nesniedz īpašu paziņojumu par kādu sanāksmi vai darba kārtības jautājumu.
      Ja kompetences dalījums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm mainās, šo deklarāciju papildina vai groza.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1560 (2017. gada 14. septembris), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2016/1693, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret ISIL (Da'esh) un Al-Qaida un ar tām saistītām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām

text:
               15.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 237/71

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/1560
   (2017. gada 14. septembris),
   ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2016/1693, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret ISIL (Da'esh) un Al-Qaida un ar tām saistītām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/1693 (2016. gada 20. septembris), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret ISIL (Da'esh) un Al-Qaida un ar tām saistītām personām, grupām, uzņēmumiem un vienībām un ar ko atceļ Kopējo nostāju 2002/402/KĀDP (1),
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2016. gada 20. septembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/1693.

               (2)

               Lēmuma (KĀDP) 2016/1693 2. panta 2. punktā un 3. panta 3. un 4. punktā minētos pasākumus piemēro līdz 2017. gada 23. septembrim. Pamatojoties uz minētā lēmuma pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2018. gada 31. oktobrim.

               (3)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2016/1693,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma (KĀDP) 2016/1693 6. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

      “5.   Pasākumus, kas minēti 2. panta 2. punktā un 3. panta 3. un 4. punktā, piemēro līdz 2018. gada 31. oktobrim.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2017. gada 14. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. ANVELT

      (1)  OV L 255, 21.9.2016., 25. lpp.


title: 2011/21/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2010. gada 13. decembris ) par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitāla palielināšanu (ECB/2010/27)

text:
               15.1.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 11/54

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2010. gada 13. decembris)
   par to, kā dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas apmaksā Eiropas Centrālās bankas kapitāla palielināšanu
   (ECB/2010/27)
   (2011/21/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 28.3. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2008. gada 15. decembra Lēmums ECB/2008/24, ar ko nosaka pasākumus, kas vajadzīgi Eiropas Centrālās bankas kapitāla apmaksai, kuru veic iesaistītās nacionālās centrālās bankas (1), noteica, kādā veidā un kādā apmērā to dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām (NCB), kuru valūta ir euro, ir pienākums 2009. gada 1. janvārī apmaksāt Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitālu.

               (2)

               Saskaņā ar 2010. gada 13. decembra Lēmuma ECB/2010/26 par Eiropas Centrālās bankas kapitāla palielināšanu (2) 1. pantu ECB kapitāls no 2010. gada 29. decembra palielināts par EUR 5 000 miljoniem no EUR 5 760 652 402,58 līdz EUR 10 760 652 402,58.

               (3)

               2008. gada 12. decembra Lēmums ECB/2008/23 par nacionālo centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (3) nosaka ECB kapitāla parakstīšanas atslēgu saskaņā ar ECBS Statūtu 29.3. pantu un no 2009. gada 1. janvāra nosaka svērumus, kas katrai NCB piešķirti kapitāla atslēgā (turpmāk – “kapitāla atslēgas svērumi”).

               (4)

               Saskaņā ar ECBS Statūtu 28.3. pantu ECB Padome, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, kā paredzēts ECBS Statūtu 10.3. pantā, ir kompetenta noteikt kapitāla apmaksas apmēru un kapitāla apmaksas veidu.

               (5)

               Padomes 2010. gada 13. jūlija Lēmuma 2010/416/EU saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktu par euro ieviešanu Igaunijā 2011. gada 1. janvārī (4) 1. pants nosaka, ka Igaunija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai un ka 2003. gada Pievienošanās akta (5) 4. pantā minēto Igaunijas izņēmuma statusu atceļ no 2011. gada 1. janvāra.

               (6)

               Saskaņā ar 2010. gada 31. decembra Lēmumu ECB/2010/34 par to, kā Eesti Pank apmaksā kapitālu, nodod ārējo rezervju aktīvus un veic iemaksas Eiropas Centrālās bankas rezervēs un uzkrājumos (6), Eesti Pank ir pienākums 2011. gada 1. janvārī apmaksāt atlikušo daļu tās parakstītajā ECB kapitālā, ņemot vērā ECB kapitāla palielināšanu 2010. gada 29. decembrī un veidu, kādā kapitāls jāapmaksā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Parakstītā un apmaksātā kapitāla apmērs un veids
   1.   Ņemot vērā Lēmuma ECB/2008/23 2. pantā noteiktos kapitāla atslēgas svērumus un ECB kapitāla palielināšanu saskaņā ar Lēmuma ECB/2010/26 1. pantu, katrai NCB ir kopējais parakstītais kapitāls, kura summa pretī tās nosaukumam norādīta šajā tabulā:

               NCB

               EUR

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               261 010 384,68

               Deutsche Bundesbank

               2 037 777 027,43

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

               119 518 566,24

               Bank of Greece

               211 436 059,06

               Banco de España

               893 564 575,51

               Banque de France

               1 530 293 899,48

               Banca d’Italia

               1 344 715 688,14

               Central Bank of Cyprus

               14 731 333,14

               Banque centrale du Luxembourg

               18 798 859,75

               Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

               6 800 732,32

               De Nederlandsche Bank

               429 156 339,12

               Oesterreichische Nationalbank

               208 939 587,70

               Banco de Portugal

               188 354 459,65

               Banka Slovenije

               35 381 025,10

               Národná banka Slovenska

               74 614 363,76

               Suomen Pankki

               134 927 820,48

         2.   Katra NCB apmaksā papildu summu, kas pretī tās nosaukumam norādīta šajā tabulā:

               NCB

               EUR

               Nationale Bank van België/Banque Nationale de Belgique

               121 280 000

               Deutsche Bundesbank

               946 865 000

               Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland

               55 535 000

               Bank of Greece

               98 245 000

               Banco de España

               415 200 000

               Banque de France

               711 060 000

               Banca d’Italia

               624 830 000

               Central Bank of Cyprus

               6 845 000

               Banque centrale du Luxembourg

               8 735 000

               Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta

               3 160 000

               De Nederlandsche Bank

               199 410 000

               Oesterreichische Nationalbank

               97 085 000

               Banco de Portugal

               87 520 000

               Banka Slovenije

               16 440 000

               Národná banka Slovenska

               34 670 000

               Suomen Pankki

               62 695 000

         3.   NCB ar atsevišķu pārskaitījumu ECB samaksā 2. punktā norādītās summas, izmantojot Eiropas Automatizēto reālā laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2).
   4.   Katra NCB savu palielināto kapitāla daļu apmaksā, veicot trīs vienādus gada maksājumus. Pirmo maksājumu veic 2010. gada 29. decembrī, nākošos maksājumus veicot divas darbadienas pirms divu turpmāko gadu pēdējās TARGET2 darbadienas.
   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 29. decembrī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2010. gada 13. decembrī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 21, 24.1.2009., 69. lpp.

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 53. lappusi.

      (3)  OV L 21, 24.1.2009., 66. lpp.

      (4)  OV L 196, 28.7.2010., 24. lpp.

      (5)  Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

      (6)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 58. lappusi.


title: 2004/928/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 22. decembris) par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora iecelšanu

text:
               31.12.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 396/47

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 22. decembris)
   par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora iecelšanu
   (2004/928/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2000 (2000. gada 22. maijs) par atbalstu Apvienoto Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldei Kosovā (UNMIK), Pārstāvniecībai Bosnijā un Hercegovinā (OHR) un Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktam (SP) (1), un jo īpaši tās 1.a pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienības dalībvalstu ārlietu ministri un Eiropas Kopienu Komisija kopā ar citiem Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta dalībniekiem 1999. gada 10. jūnijā nolēma izveidot Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktu, še turpmāk – “Stabilitātes pakts”.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 1080/2000 1.a pantā ir paredzēts, ka īpašo koordinatoru ieceļ katru gadu.

               (3)

               Līdz ar īpašā koordinatora iecelšanu jānosaka tā pilnvaras. Pieredze rāda, ka ir piemērotas tās pilnvaras, kas noteiktas Padomes Lēmumā 2003/910 (2003. gada 22. decembris) par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora iecelšanu (2) 2004. gadam.

               (4)

               Vajadzētu precīzi noteikt atbildības jomas, kā arī pamatnostādnes attiecībā uz koordināciju un ziņošanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Dr. Erhard BUSEK tiek iecelts par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašo koordinatoru.
   2. pants
   Īpašais koordinators veic Stabilitātes pakta 1999. gada 10. jūnija dokumenta 13. punktā paredzētās funkcijas.
   3. pants
   Lai sasniegtu 2. pantā minēto mērķi, īpašā koordinatora pilnvaras ir šādas:

               a)

               veicināt Stabilitātes pakta mērķu sasniegšanu atsevišķās valstīs un to starpā, ja Stabilitātes paktam ir pievienotā vērtība;

               b)

               vadīt Dienvidaustrumeiropas reģionālo grupu;

               c)

               uzturēt ciešu kontaktu ar visiem Stabilitātes pakta dalībniekiem un veicinātājām valstīm, organizācijām un iestādēm, kā arī ar attiecīgajām reģionālajām iniciatīvām un organizācijām ar nolūku veicināt reģionālo sadarbību un sekmēt reģionālo pašpārvaldi;

               d)

               cieši sadarboties ar visām Eiropas Savienības un tās dalībvalstu iestādēm, lai veicinātu Eiropas Savienības lomu Stabilitātes paktā saskaņā ar Stabilitātes pakta dokumenta 18., 19. un 20. punktu un nodrošinātu komplementaritāti starp Stabilitātes pakta darbību un Stabilizācijas un asociācijas procesu;

               e)

               pēc vajadzības periodiski un kolektīvi tikties ar darba grupu priekšsēdētājiem, lai nodrošinātu vispārēju stratēģisku koordināciju un sekretariātu Dienvidaustrumeiropas reģionālajai grupai un tās instrumentiem;

               f)

               strādāt, pamatojoties uz to Stabilitātes pakta prioritāro pasākumu sarakstu, par kuriem vienojas iepriekš, apspriežoties ar Stabilitātes pakta dalībniekiem, lai īstenotu tos 2004. gadā, un pastāvīgi uzraudzīt Stabilitātes pakta darba metodes un struktūru, nodrošinot resursu saskaņotu un efektīvu izmantošanu.

         4. pants
   Īpašais koordinators noslēdz finansēšanas līgumu ar Komisiju.
   5. pants
   Īpašā koordinatora darbības koordinē ar Padomes ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja KĀDP lietās, Padomes prezidentūras un Komisijas darbībām, jo īpaši Neformālajā padomdevējā komitejā. Darbībā jāuztur cieši sakari ar Padomes prezidentūru, Komisiju, dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem, Eiropas Savienības īpašajiem pārstāvjiem, kā arī ar Pārstāvniecību Bosnijā un Hercegovinā un Apvienoto Nāciju Organizācijas civilo pārvaldi Kosovā.
   6. pants
   Īpašais koordinators vajadzības gadījumā ziņo Padomei un Komisijai. Viņš turpina regulāri informēt Eiropas Parlamentu par savām darbībām.
   7. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

      Briselē, 2004. gada 22. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         C. VEERMAN

      (1)  OV L 122, 24.5.2000., 27. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2098/2003 (OV L 316, 29.11.2003., 1. lpp.).

      (2)  OV L 342, 30.12.2003., 51. lpp.


title: Padomes Lēmums (1996. gada 25. jūnijs) par Kopienas darbības programmas īstenošanu Eiropas rūpniecības konkurētspējas pastiprināšanai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996D0413

Oficiālais Vēstnesis L 167 , 06/07/1996 Lpp. 0055 - 0057

		Padomes Lēmums(1996. gada 25. jūnijs)par Kopienas darbības programmas īstenošanu Eiropas rūpniecības konkurētspējas pastiprināšanai(96/413/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 130. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],ņemot vēra Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [3],(1) tā kā valstu vai valdību vadītāji, sapulcējoties 1993. gada 10. un 11. decembrī Briselē kā Eiropas Padome, parakstījuši Balto grāmatu"Augšupeja, konkurētspēja un nodarbinātība", ar to iezīmējot Eiropas Savienības un tās dalībvalstu darbības kompetences loku, atbalstot pieeju rūpnieciskai attīstībai uz globālās konkurētspējas pamata, kas ir augšupeju un nodarbinātību veicinošs faktors;(2) tā kā 1994. gada 22. aprīlī Padome pieņēmusi secinājumus par Eiropas rūpniecības konkurētspējas paaugstināšanu, pamatojoties uz minēto Balto grāmatu;(3) tā kā uz Komisijas 1994. gada septembra paziņojuma pamata Padome pieņēmusi 1994. gada 21. novembra lēmumu [4] par Kopienas rūpniecības konkurētspējas pastiprināšanu, kurā īpaši pasvītrots, ka konkurētspējīga, uz jauninājumu ieviešanu orientēta rūpniecība Kopienā ir ilgstošās ekonomiskās augšupejas un jauno darbavietu radīšanas obligāts priekšnoteikums; tā kā konkurētspējas un konkurences pamatnoteikumi jāpilnveido, lai Eiropas Savienība joprojām būtu pievilcīga vieta uzņēmējdarbībai, kas veicina jauno firmu un jauno darbavietu radīšanu;(4) tā kā 1994. gada 10. oktobrī Padome pieņēmusi lēmumu, kas atbalsta Komisijas integrēto programmu mazo un vidējo uzņēmumu, kā arī amatniecības nozares labā;(5) tā kā Eiropas Padomes sēde Kannās 1995. gada 26. un 27. jūnijā ar lielu interesi apsveica Padomdevējas grupas konkurētspējas jautājumos (Ciampi grupa) pārskatu;(6) tā kā 1995. gada 29. jūnijā Eiropas Parlaments pieņēmis lēmumu sakarā ar Komisijas paziņojumu par rūpniecības konkurētspējas politiku Eiropas Savienībai;(7) tā kā rūpnieciskā ražošana un pakalpojumi arvien lielākā mērā papildina viens otru; tā kā tādēļ konkurētspējīgs rūpniecības sektors ir obligāti vajadzīgs, lai pilnībā izmantotu darbavietu radīšanas iespējas pakalpojumu sektorā;(8) tā kā iekšējie enerģijas un telekomunikāciju tirgi jāizveido tā, lai panāktu konkurētspējas strauju pastiprināšanos šajā sektorā un rūpniecībā kopumā;(9) tā kā ekonomiskā un sociālā izlīdzināšana un Eiropas rūpniecības konkurētspēja ir cieši saistītas tādā ziņā, ka konkurētspējīga Eiropas rūpniecība var sekmēt izlīdzināšanu, un izlīdzināšana var nodrošināt rūpniecību ar plašākas komerciālās un ģeogrāfiskās bāzes labumiem;(10) tā kā rūpniecības konkurētspējas saglabāšana un palielināšana ir pirmām kārtām uzņēmēju uzdevums, bet Kopienai un tās dalībvalstīm jānodrošina tam nepieciešamie apstākļi; tā kā Kopienai un tās dalībvalstīm, to attiecīgo pilnvaru robežās, īpaši steidzami jāparedz pasākumi, lai to panāktu;(11) tā kā tehniskā progresa paātrināšanās, arvien lielāka tirgu globalizācija, arvien intensīvāka starptautiskā konkurence un arvien lielāka vides aizsardzības nozīme prasa no visiem, kas ieņem atbildīgus amatus ekonomikā, politikā un sociālajā jomā, lielākus pūliņus, lai veicinātu vajadzīgos strukturālos pielāgojumus, inter alia, lai nodrošinātu ilgstošu attīstību un radītu jaunas darbavietas;(12) tā kā lielāka uzmanība pret tirgus vajadzībām pētījumu politikas un informatīvās sabiedrības izveidošanas ziņā noteicoši iespaidos visu veidu rūpniecisko darbību Eiropas Savienībā;(13) tā kā ir jāizvairās no konkurences traucējumiem un jāveicina tirgu atklāšanu kā Kopienā, tā arī ārpus tās;(14) tā kā darbaspēka attīstība, jo īpaši, izmantojot profesionālo sagatavošanu, ir to strukturālo pielāgojumu būtisks aspekts, kas vajadzīgi rūpniecības konkurētspējas paaugstināšanai;(15) tā kā ir jāizskaidro tiesiskos pamatus pasākumiem, ko veic rūpniecības jomā, lai īstenotu to darbību, kas pasludināta paziņojumā par rūpniecības konkurētspējas politiku Eiropas Savienībai;(16) tā kā investīcijām ir stratēģiskā loma rūpnieciskās sadarbības nostiprināšanā, kura, ievērojot tās pastiprinošo efektu, ir sociālās un ekonomiskās attīstības, un tautu ciešākas tuvināšanas prioritārs līdzeklis,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo tiek pieņemtas pielikumā izklāstītās darbības programmas nostādnes, lai pastiprinātu Eiropas rūpniecības konkurētspēju, kas ir ilgstošās ekonomiskās augšupejas un jauno darbavietu radīšanas obligāts priekšnoteikums, un sekmēs ekonomiskās un sociālās izlīdzināšanas panākšanu; programmai ir šādi mērķi:a) pilnveidot valsts iestāžu lomu rūpniecībā, lai likvidētu nevajadzīgus juridiskus un administratīvus ierobežojumus uzņēmumiem, it sevišķi maziem un vidējiem uzņēmumiem;b) garantēt netraucēto konkurenci kā Kopienas iekšienē, tā arī ārpus tās;c) pastiprināt rūpniecisko sadarbību;d) veicināt nemateriālus konkurētspējas faktorus.2. pantsKomisija katru gadu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai pārskatu, kurā izvērtē gūtos rezultātus un vajadzības gadījumā iekļauj attiecīgus priekšlikumus.Luksemburgā, 1996. gada 25. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Pinto[1] OV C 308, 20.11.1995., 470. lpp.[2] OV C 39, 12.2.1996., 1. lpp.[3] OV C 100, 2.4.1996., 14. lpp.[4] OV C 343, 6.12.1994., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSDARBĪBAS PROGRAMMA EIROPAS SAVIENĪBAS RŪPNIECĪBAS KONKURĒTSPĒJAS PASTIPRINĀŠANAIGalvenās nostādnes1. Paziņojumā par rūpniecības konkurētspējas politiku Eiropas Savienībai pasludināto iniciatīvu īstenošana šādās jomās:- nemateriālās investīcijas,- rūpnieciskā sadarbība,- konkurences rūpnieciskie aspekti,- valsts iestāžu lomas pilnveidošana.2. Sabiedrības, kas izglītojas, veidošana, galvenokārt veicinot nepārtrauktas mācības.3. Rūpnieciskās sadarbības attīstība, ievērojot konkrēto situāciju katrā valstī, ar:- Centrālās un Austrumeiropas, Baltijas un NVS valstīm,- Vidusjūras reģiona un Latīņamerikas valstīm,- Āzijas valstīm,- ACP and Dienvidāfrikas valstīm.4. Eiropas Savienības un Savienoto Valstu attiecību nostiprināšana un padziļināšana, galvenokārt sniedzot atbalstu Transatlantijas komercdarbības dialogam.5. Datu bāzes izveidošana par visiem tirgiem attiecībā uz šķēršļiem, ar kuriem Eiropas kompānijas sastopas trešās valstīs, veicot to sadarbībā ar kompetento komiteju komerciālās politikas jautājumos, ar valstu pārvaldēm un rūpniecību.6. Rūpniecības un pakalpojumu uzņēmumu pārvietošanas jautājuma izpēte un ziņojuma par tās rezultātiem sniegšana rūpniecības uzņēmumu ģenerāldirektoriem.7. Iekšējā tirgus funkcionēšanas uzlabošana, jo īpaši, lai paātrinātu standartizācijas procesu un pastiprinātu centienus koordinēt atsevišķo valstu iniciatīvas, kas vērstas uz palīdzības sniegšanu kompānijām, kuras sastopas ar tirdzniecības barjerām Eiropas Savienībā.8. Rūpnieciskās darbības un ar to saistīto pakalpojumu savstarpējās papildināšanās izpēte un uzlabošana.9. Gada pārskata sagatavošana par Eiropas rūpniecības konkurētspējas attīstību, pamatojoties jo īpaši uz informāciju, ko iegūst izdevumam "Eiropas rūpniecības panorāma".10. Regulāro progresa ziņojumu sniegšana rūpniecības uzņēmumu ģenerāldirektoriem par darbības programmas īstenošanas norisi un par šīs programmas iespējamām korekcijām turpmākiem gadiem.--------------------------------------------------


title: 2011/814/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUTM Somalia/2/2011 ( 2011. gada 6. decembris ), ar ko izveido Eiropas Savienības militārās misijas Palīdzības sniedzēju komiteju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā ( EUTM Somalia )

text:
               7.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 324/34

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS EUTM SOMALIA/2/2011
   (2011. gada 6. decembris),
   ar ko izveido Eiropas Savienības militārās misijas Palīdzības sniedzēju komiteju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia)
   (2011/814/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/96/KĀDP (2010. gada 15. februāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (1) (EUTM Somalia), un jo īpaši tā 8. panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2010/96/KĀDP 8. panta 5. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus, lai izveidotu EUTM Somalia Palīdzības sniedzēju komiteju (PSK).

               (2)

               Eiropadomes 2000. gada 7., 8. un 9. decembra Nicas sanāksmes un 2002. gada 24. un 25. oktobra Briseles sanāksmes secinājumos ir izklāstīta kārtība trešo valstu dalībai krīzes pārvarēšanas operācijās un PSK izveidei.

               (3)

               PSK būs liela nozīme EUTM Somalia ikdienas vadībā. Tā būs galvenais forums, kurā ieguldītājas valstis kopīgi risina jautājumus, kas saistīti ar to spēku dalību misijā. PDK, kas veic misijas politisko kontroli un stratēģisko vadību, ņems vērā PSK viedokļus.

               (4)

               Saskaņā ar 5. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma īstenošanā un EUTM Somalia finansēšanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Izveidošana un kompetence
   Ar šo izveido Eiropas Savienības militārās misijas Palīdzības sniedzēju komiteju (PSK), lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia). Tās kompetence ir noteikta Eiropadomes 2000. gada 7., 8. un 9. decembra Nicas sanāksmes un 2002. gada 24. un 25. oktobra Briseles sanāksmes secinājumos.
   2. pants
   Sastāvs
   1.   PSK locekļi ir:

               —

               visu dalībvalstu pārstāvji, un

               —

               to trešo valstu pārstāvji, kuras piedalās misijā un nodrošina būtisku militāro ieguldījumu, kā minēts pielikumā.

         2.   PSK sanāksmēs piedalās ES misijas komandieris vai viņa pārstāvis, Eiropas Savienības Militārā štāba ģenerāldirektors vai viņa pārstāvis un Komisijas pārstāvji.
   3.   Vajadzības gadījumā uz attiecīgām diskusijas daļām var uzaicināt trešās personas.
   3. pants
   Priekšsēdētājs
   PSK vada Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos vai viņa pārstāvis, ciešā saziņā ar Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšsēdētāju (ESMKP) vai viņa pārstāvi.
   4. pants
   Sanāksmes
   1.   PSK sanāksmes regulāri sasauc tās priekšsēdētājs. Ja to prasa apstākļi, pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai kāda locekļa pieprasījuma var sasaukt ārkārtas sanāksmes.
   2.   Priekšsēdētājs laikus izsūta sanāksmes pagaidu darba kārtību un ar sanāksmi saistītos dokumentus. Pēc katras sanāksmes izplata sanāksmes protokolu.
   5. pants
   Procedūra
   1.   Neskarot 3. punktu un PDK pilnvaras, kā arī ES misijas komandiera pienākumus,

               —

               lai PSK varētu pieņemt lēmumus par misijas ikdienas vadību, ir vajadzīga to valstu pārstāvju vienprātība, kuras sniedz ieguldījumu misijā,

               —

               lai PSK varētu sniegt ieteikumus par iespējamiem pielāgojumiem operācijas plānošanā, tostarp iespējamiem mērķu pielāgojumiem, ir vajadzīga PSK locekļu vienprātība.

         Kāda PSK locekļa atturēšanās nenozīmē, ka lēmums nav pieņemts vienprātīgi.
   2.   Priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir to valstu, kam ir tiesības piedalīties apspriešanā, pārstāvju kvorums.
   3.   Visus procedūras jautājumus pieņem ar sanāksmē klātesošo PSK locekļu vienkāršu balsu vairākumu.
   4.   Dānija nepiedalās PSK lēmumu pieņemšanā.
   6. pants
   Konfidencialitāte
   1.   Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (2) uz PSK sanāksmēm un darbu attiecas Padomes drošības noteikumi. It īpaši, PSK pārstāvjiem ir attiecīga drošības pielaide.
   2.   Ja vien PSK vienprātīgi nepieņem citu lēmumu, uz tās apspriedēm attiecas dienesta noslēpuma pienākums.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 6. decembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. SKOOG

      (1)  OV L 44, 19.2.2010., 16. lpp.

      (2)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.

      PIELIKUMS

         Lēmuma 2. panta 1. punkta otrajā ievilkumā minētais trešās(-o) valsts(-u) saraksts

                  —

                  Serbija


title: 2013/100/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem

text:
               22.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 49/1

      PADOMES LĒMUMS

   (2012. gada 10. maijs)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
   (2013/100/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2003. gada 5. jūnija lēmumu pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm, lai dažus noteikumus spēkā esošajos divpusējos nolīgumos aizstātu ar nolīgumu Savienības līmenī.

               (2)

               Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par Nolīgumu par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem (“nolīgums”) saskaņā ar mehānismiem un norādēm Padomes 2003. gada 5. jūnija lēmuma pielikumā.

               (3)

               Nolīgums būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai perosnas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Līdz tā spēkā stāšanās dienai nolīgumu piemēro provizoriski saskaņā ar nolīguma 7. panta 2. punktu no tā parakstīšanas dienas (1).
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 10. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         U. ELBÆK

      (1)  Nolīguma parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         NOLĪGUMS

      starp Eiropas Savienību un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdību par dažiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu aspektiem
      EIROPAS SAVIENĪBA
      (turpmāk “Savienība”),
      no vienas puses, un
      ŠRILANKAS DEMOKRĀTISKĀS SOCIĀLISTISKĀS REPUBLIKAS VALDĪBA
      (turpmāk “Šrilanka”),
      no otras puses,
      (turpmāk “Puses”),
      ATZĪMĒJOT, ka starp vairākām Savienības dalībvalstīm un Šrilanku ir noslēgti divpusēji gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi,
      ATZĪSTOT, ka daži noteikumi, kas iekļauti starp Savienības dalībvalstīm un Šrilanku noslēgtajos divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos un kas ir pretrunā Savienības tiesību aktiem, jāsaskaņo ar Savienības tiesību aktiem, lai izveidotu labu juridisko pamatu gaisa pārvadājumiem starp Savienību un Šrilanku un saglabājot šādu gaisa pārvadājumu nepārtrauktību,
      ATZĪMĒJOT, ka Savienībai ir ekskluzīva kompetence vairākos aspektos, uz ko var attiekties divpusēji gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi, kuri noslēgti starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm,
      ATZĪMĒJOT, ka saskaņā ar Savienības tiesību aktiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, kas veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī, ir tiesības bez diskriminācijas piekļūt lidojuma maršrutiem starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm,
      ŅEMOT VĒRĀ, ka nolīgumi starp Savienību un atsevišķām trešām valstīm (šīs valstis uzskaitītas 3. pielikumā) šo trešo valstu valstspiederīgajiem dod iespēju kļūt par tādu gaisa pārvadātāju īpašniekiem, kam piešķirta licence saskaņā ar Savienības tiesību aktiem,
      ATZĪMĒJOT, ka saskaņā ar Savienības tiesību aktiem gaisa pārvadātājiem principā ir aizliegts slēgt vienošanās, kuras var ietekmēt tirdzniecību starp Savienības dalībvalstīm un kuru mērķis vai sekas ir konkurences nepieļaušana, ierobežošana vai traucēšana,
      ATZĪSTOT, ka ar noteikumiem, kas iekļauti divpusējos gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumos starp Savienības dalībvalstīm un Šrilanku un kas i) paredz pieņemt vai atbalsta vienošanās starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus vai saskaņotas darbības, ar kurām nepieļauj, traucē vai ierobežo konkurenci starp gaisa pārvadātājiem attiecīgajos maršrutos; vai ii) pastiprina jebkādas šādas vienošanās, lēmuma vai saskaņotas darbības ietekmi; vai iii) deleģē gaisa pārvadātājiem vai citiem privātiem uzņēmējiem atbildību par tādu pasākumu veikšanu, ar ko nepieļauj, traucē vai ierobežo konkurenci starp gaisa pārvadātājiem attiecīgajos maršrutos, var padarīt neefektīvus uzņēmumiem piemērojamos konkurences noteikumus,
      ATZĪSTOT, ka gadījumā, ja kāda dalībvalsts ir izraudzījusies gaisa pārvadātāju, kura regulatīvu kontroli attiecībā uz drošības uzraudzību veic vai uztur cita dalībvalsts, Šrilankas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā starp dalībvalsti, kura izraudzījusi gaisa pārvadātāju, un Šrilanku vienlīdz attiecas arī uz šo citu dalībvalsti,
      ATZĪMĒJOT, ka 1. pielikumā minēto divpusējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumu pamatā ir vispārīgs princips, ka nolīguma pušu izraudzītajām aviokompānijām ir taisnīgas un vienlīdzīgas iespējas veikt saskaņotus pakalpojumus konkrētos maršrutos,
      ATZĪMĒJOT, ka šā nolīguma mērķis nav palielināt kopējo gaisa satiksmes kopējo apjomu starp Savienību un Šrilanku, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas gaisa pārvadātājiem un Šrilankas gaisa pārvadātājiem vai risināt sarunas par grozījumiem spēkā esošo divpusējo gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumu noteikumos, kas attiecas uz satiksmes tiesībām,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      Vispārēji noteikumi
      1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Savienības dalībvalstis un “ES līgumi” ir Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību.
      2.   Visos 1. pielikumā uzskaitītajos nolīgumos atsauces uz tādas dalībvalsts valstspiederīgajiem, kas ir šā nolīguma Puse, saprot kā atsauces uz dalībvalstu valstspiederīgajiem.
      3.   Visos 1. pielikumā uzskaitītajos nolīgumos atsauces uz tādas dalībvalsts gaisa pārvadātājiem vai aviokompānijām, kas ir šā nolīguma puse, saprot kā atsauces uz konkrētās dalībvalsts izraudzītajiem gaisa pārvadātājiem vai aviokompānijām.
      4.   Satiksmes tiesības turpinās piešķirt, izmantojot divpusējas vienošanās.
      2. pants
      Pārvadātāja izraudzīšana dalībvalstī
      1.   Noteikumi šā panta 2. un 3. punktā aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas minēti attiecīgi 2. pielikuma a) un b) punktā, proti, attiecībā uz gaisa pārvadātāja izraudzīšanu, ko veikusi attiecīgā dalībvalsts, pilnvarām un atļaujām, ko tam piešķīrusi Šrilanka, un attiecīgi par gaisa pārvadātāja atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, apturēšanu vai ierobežošanu.
      2.   Saņemot dalībvalsts norādījumu par izraudzīšanu, Šrilanka ar minimālu procesuālu kavēšanos piešķir atbilstošas pilnvaras un atļaujas ar noteikumu, ka:

                  a)

                  gaisa pārvadātājs saskaņā ar ES līgumiem veic uzņēmējdarbību tās dalībvalsts teritorijā, kura to izraudzījusies, un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; un

                  b)

                  gaisa pārvadātāja efektīvu regulatīvu kontroli veic un uztur dalībvalsts, kas atbild par tā gaisa kuģa ekspluatanta apliecības izsniegšanu, un izraudzīšanas dokumentā ir skaidri norādīta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; un

                  c)

                  gaisa pārvadātājs tieši vai ar akciju kontrolpaketi pieder un to faktiski kontrolē dalībvalstis un/vai to valstspiederīgie, un/vai citas 3. pielikumā uzskaitītās valstis un/vai to valstspiederīgie, un tas pastāvīgi atrodas attiecīgās valsts un/vai attiecīgo valstspiederīgo faktiskā kontrolē.

            3.   Šrilankai ir tiesības atteikt, atsaukt, apturēt vai ierobežot dalībvalsts izraudzītā gaisa pārvadātāja pilnvaras vai atļaujas, ja:

                  a)

                  gaisa pārvadātājs saskaņā ar ES līgumiem neveic uzņēmējdarbību tās dalībvalsts teritorijā, kura to izraudzījusies, vai tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Savienības tiesību aktiem; vai

                  b)

                  gaisa pārvadātāja efektīvu regulatīvu kontroli neveic vai neuztur dalībvalsts, kas atbild par tā gaisa kuģa ekspluatanta apliecības izsniegšanu, vai izraudzīšanas dokumentā nav skaidri norādīta attiecīgā aeronavigācijas iestāde; vai

                  c)

                  gaisa pārvadātājs tieši vai ar akciju kontrolpaketi nepieder vai to faktiski nekontrolē dalībvalstis un/vai to valstspiederīgie, un/vai citas 3. pielikumā uzskaitītās valstis un/vai to valstspiederīgie; vai

                  d)

                  gaisa pārvadātājam ar divpusēju nolīgumu starp Šrilanku un citu dalībvalsti jau ir piešķirta darbības atļauja un, izmantojot satiksmes tiesības saskaņā ar šo nolīgumu maršrutā, kas iekļauj kādu punktu minētajā citā dalībvalstī, tas apietu satiksmes tiesību ierobežojumus, kas noteikti minētajā citā nolīgumā; vai

                  e)

                  izraudzītajam gaisa pārvadātājam ir gaisa kuģa ekspluatanta apliecība, kuru izsniegusi dalībvalsts, ar kuru Šrilankai nav divpusēja gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīguma, un minētā dalībvalsts ir liegusi satiksmes tiesības Šrilankai.

            Īstenojot savas tiesības saskaņā ar šo punktu, Šrilanka nediskriminē Kopienas gaisa pārvadātājus pēc to valstspiederības.
      3. pants
      Drošums
      1.   Ar šā panta 2. punkta noteikumiem papildina atbilstīgos noteikumus 2. pielikuma c) daļā uzskaitītajos pantos.
      2.   Ja dalībvalsts ir izraudzījusies gaisa pārvadātāju, kura regulatīvu kontroli veic un uztur cita dalībvalsts, tad Šrilankas tiesības saskaņā ar drošuma noteikumiem nolīgumā starp dalībvalsti, kura izraudzījusi attiecīgo gaisa pārvadātāju, un Šrilanku vienlīdz attiecas gan uz šīs citas dalībvalsts veikto drošuma standartu pieņemšanu, izpildi vai uzturēšanu, gan arī uz minētā gaisa pārvadātāja darbības atļaujas piešķiršanu.
      4. pants
      Atbilstība konkurences noteikumiem
      1.   Neatkarīgi no jebkādiem citiem pretējiem noteikumiem nekas 1. pielikumā uzskaitītajos nolīgumos i) nepieprasa vai neveicina pieņemt tādas vienošanās starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumus vai saskaņotas darbības, ar kurām nepieļauj vai traucē konkurenci, ii) nepastiprina jebkādas šādas vienošanās, lēmuma vai saskaņotas darbības ietekmi, vai iii) nedeleģē privātiem uzņēmējiem atbildību par tādu pasākumu veikšanu, ar ko nepieļauj, traucē vai ierobežo konkurenci.
      2.   Nepiemēro 1. pielikumā uzskaitīto nolīgumu noteikumus, kuri nav saderīgi ar šā panta 1. punktu.
      5. pants
      Nolīguma pielikumi
      Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.
      6. pants
      Pārskatīšana, pārstrādāšana vai grozīšana
      Puses jebkurā laikā var pārskatīt, pārstrādāt vai grozīt šo nolīgumu, pamatojoties uz abpusēju piekrišanu.
      7. pants
      Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana
      1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai nolīgums stātos spēkā.
      2.   Neatkarīgi no 1. punkta Puses vienojas šo nolīgumu piemērot provizoriski no tā parakstīšanas dienas līdz dienai, kad tas stājas spēkā.
      3.   Šo nolīgumu piemēro attiecībā uz visiem 1. pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem un vienošanās dokumentiem, tostarp tiem, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un netiek piemēroti provizoriski.
      8. pants
      Darbības izbeigšana
      1.   Izbeidzot kādu no 1. pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus tiek izbeigti visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz atbilstīgo 1. pielikumā uzskaitīto nolīgumu.
      2.   Ja tiek izbeigti visi 1. pielikumā uzskaitītie nolīgumi, vienlaikus spēku zaudē arī šis nolīgums.

         TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.
         Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un singāļu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
         Съставено в Брюксел на двадесет и седми септември две хиляди и дванадесета година.
         Hecho en Bruselas, el veintisiete de septiembre de dos mil doce.
         V Bruselu dne dvacátého sedmého září dva tisíce dvanáct.
         Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende september to tusind og tolv.
         Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten September zweitausendzwölf.
         Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta septembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δώδεκα.
         Done at Brussels on the twenty-seventh day of September in the year two thousand and twelve.
         Fait à Bruxelles, le vingt-sept septembre deux mille douze.
         Fatto a Bruxelles, addì ventisette settembre duemiladodici.
         Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada divdesmit septītajā septembrī.
         Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų rugsėjo dvidešimt septintą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év szeptember havának huszonhetedik napján.
         Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tnax.
         Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste september tweeduizend twaalf.
         Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego września roku dwa tysiące dwunastego.
         Feito em Bruxelas, em vinte e sete de setembro de dois mil e doze.
         Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte septembrie două mii doisprezece.
         V Bruseli dvadsiateho siedmeho septembra dvetisícdvanásť.
         V Bruslju, dne sedemindvajsetega septembra leta dva tisoč dvanajst.
         Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.
         Som skedde i Bryssel den tjugosjunde september tjugohundratolv.

            За Европейския сьюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Per l'Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Правителството на Демократична социалистическа република Шри Ланка
            Por el Gobierno de la República Socialista Democrática de Sri Lanka
            Za vládu Srílanské demokratické socialistické republiky
            For Den Demokratiske Socialistiske Republik Sri Lankas regering
            Für die Regierung der Demokratischen Sozialistischen Republik Sri Lanka
            Sri Lanka Demokraatliku Sotsialistliku Vabariigi valitsuse nimel
            Για την Κυβέρνηση της Λαϊκής Σοσιαλιστικής Δημοκρατίας της Σρι Λάνκα
            For the Government of the Democratic Socialist Republic of Sri Lanka
            Pour le Gouvernement de la République Socialiste Démocratique de Sri Lanka
            Per il governo della Repubblica democratica socialista di Sri Lanka
            Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības vārdā –
            Šri Lankos Demokratinės Socialistinės Respublikos Vyriausybės vardu
            A Srí Lanka Demokratikus Szocialista Köztársaság kormánya részéről
            Għall-Gvern tar-Repubblika Demokratika Soċjalista tas-Sri Lanka
            Voor de regering van de Democratische Socialistische Republiek Sri Lanka
            W imieniu Rządu Demokratyczno-Socjalistycznej Republiki Sri Lanki
            Pelo Governo da República Democrática Socialista do Sri Lanca
            Pentru Guvernul Republicii Democratice Socialiste Sri Lanka
            Za vládu Srílanskej demokratickej socialistickej republiky
            Za vlado Demokratične socialistične republike Šrilanke
            Sri Lankan demokraattisen sosialistisen tasavallan hallituksen puolesta
            För demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering

         1. PIELIKUMS

            ŠĀ NOLĪGUMA 1. PANTĀ MINĒTO NOLĪGUMU SARAKSTS

         Gaisa pārvadājumu pakalpojumu nolīgumi un citas vienošanās starp Šrilanku un dalībvalstīm, ar izmaiņām vai grozījumiem, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgtas, parakstītas vai parafētas:

                     —

                     Austrijas federālās valdības un Šrilankas Republikas gaisa transporta nolīgums, kas noslēgts Kolombo 1978. gada 15. februārī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Austrijas nolīgums”,

                     —

                     Beļģijas Karalistes valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības nolīgums par gaisa transportu, kas noslēgts Briselē 1998. gada 15. decembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Beļģijas nolīgums”,

                     —

                     Bulgārijas Tautas Republikas valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas noslēgts Kolombo 1970. gada 27. novembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Bulgārijas nolīgums”,

                     —

                     Kipras Republikas valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības gaisa transporta nolīgums, kas parafēts Kolombo 2002. gada 15. novembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Kipras nolīgums”,

                     —

                     Čehijas Republikas valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Prāgā 2004. gada 20. aprīlī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Čehijas Republikas nolīgums”,

                     —

                     Dānijas Karalistes valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Kolombo 1959. gada 29. decembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Dānijas nolīgums”,

                     —

                     Francijas Republikas valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa transportu, kas noslēgts Kolombo 1966. gada 18. aprīlī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Francijas nolīgums”,

                     —

                     Vācijas Federatīvās Republikas un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas gaisa transporta nolīgums, kas noslēgts Kolombo 1973. gada 24. jūlijā, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Vācijas nolīgums”,

                     —

                     Grieķijas Republikas valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības gaisa transporta nolīgums, kas parafēts Atēnās 2002. gada 5. novembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Grieķijas nolīgums”,

                     —

                     Itālijas Republikas valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Kolombo 1959. gada 1. jūnijā, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Itālijas nolīgums”,

                     —

                     Nīderlandes Karalistes valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas noslēgts Kolombo 1953. gada 14. septembrī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Nīderlandes nolīgums”,

                     —

                     Polijas Tautas Republikas valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem starp to teritorijām un ārpus tām, kas noslēgts Kolombo 1982. gada 26. janvārī, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Polijas nolīgums”,

                     —

                     Zviedrijas valdības un Ceilonas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas noslēgts Kolombo 1959. gada 29. maijā, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Zviedrijas nolīgums”,

                     —

                     Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdības un Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas valdības nolīgums par gaisa pārvadājumu pakalpojumiem, kas parakstīts Kolombo 1998. gada 22. aprīlī, ar grozījumiem, turpmāk 2. pielikumā “Šrilankas un Apvienotās Karalistes nolīgums”.

         2. PIELIKUMS

            ŠĀ NOLĪGUMA 1. PIELIKUMĀ UZSKAITĪTO UN 2. LĪDZ 4. PANTĀ MINĒTO NOLĪGUMU PANTU SARAKSTS

                     a)

                     Pārvadātāja izraudzīšana, ko veic dalībvalsts:

                                 —

                                 Šrilankas un Austrijas nolīguma 3. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Beļģijas nolīguma 3. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Kipras nolīguma 4. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Čehijas Republikas nolīguma 3. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Dānijas nolīguma 2. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Francijas nolīguma 3. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Vācijas nolīguma 3. panta 4. punkts,

                                 —

                                 Šrilankas un Grieķijas nolīguma 3. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Itālijas nolīguma 4. panta 1. līdz 3. punkts,

                                 —

                                 Šrilankas un Nīderlandes nolīguma 2. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Polijas nolīguma 3. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Zviedrijas nolīguma 2. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants;

                     b)

                     pilnvaru vai atļauju atteikšana, atsaukšana, apturēšana vai ierobežošana:

                                 —

                                 Šrilankas un Austrijas nolīguma 4. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Beļģijas nolīguma 5. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Bulgārijas nolīguma 3. panta 4. punkts,

                                 —

                                 Šrilankas un Kipras nolīguma 5. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Čehijas Republikas nolīguma 4. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Dānijas nolīguma 6. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Francijas nolīguma 3. panta 4. punkts un 4. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Vācijas nolīguma 4. panta 1. punkts,

                                 —

                                 Šrilankas un Grieķijas nolīguma 4. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Itālijas nolīguma 4. panta 4. līdz 6. punkts,

                                 —

                                 Šrilankas un Nīderlandes nolīguma 3. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Zviedrijas nolīguma 6. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants;

                     c)

                     drošums:

                                 —

                                 Šrilankas un Austrijas nolīguma 7. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Beļģijas nolīguma 7. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Kipras nolīguma 10. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Čehijas Republikas nolīguma 7. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Dānijas nolīguma 4. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Grieķijas nolīguma 7. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Polijas nolīguma 7. pants,

                                 —

                                 Šrilankas un Zviedrijas nolīguma 4. pants.

         3. PIELIKUMS

            ŠĀ NOLĪGUMA 2. PANTĀ MINĒTO CITU VALSTU SARAKSTS

                     a)

                     Islandes Republika (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu);

                     b)

                     Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu);

                     c)

                     Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu);

                     d)

                     Šveices Konfederācija (saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par gaisa transportu).


title: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 17. decembris ), ar ko nosaka galīgo saldo, kas izmaksājams Čehijai, Ungārijai un Slovēnijai vai atgūstams no tām, slēdzot programmu pārejas posma lauku attīstības pasākumu jomā, kuras finansē Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds (ELVGF) (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 10032)

text:
               19.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 338/95

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 17. decembris),
   ar ko nosaka galīgo saldo, kas izmaksājams Čehijai, Ungārijai un Slovēnijai vai atgūstams no tām, slēdzot programmu pārejas posma lauku attīstības pasākumu jomā, kuras finansē Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonds (ELVGF)
   (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 10032)
   (Autentisks ir tikai teksts čehu, ungāru un slovēņu valodā)
   (2009/984/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Komisijas 2004. gada 5. janvāra Regulu (EK) Nr. 27/2004, ar ko paredz sīki izstrādātus pārejas noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 piemērošanai attiecībā uz lauku attīstības pasākumu finansēšanu, kuru veic ELVGF Garantiju nodaļa, Čehijā, Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Ungārijā, Maltā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā (1), un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem (2), un jo īpaši tās 32. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) atbalstu lauku attīstībai (3) un jo īpaši tās 47. panta 3. punktu,
   apspriedusies ar Lauksaimniecības fondu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Pamatojoties uz Čehijas, Ungārijas un Slovēnijas iesniegtajiem gada pārskatiem par izdevumiem lauku attīstības pasākumu jomā un pievienoto prasīto informāciju, ir noskaidroti Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4) 6. panta 2. punktā minēto maksājumu aģentūru 2005. (5), 2006. (6), 2007. (7) un 2008. (8) finanšu gada grāmatojumi. Ir pieņemti attiecīgie grāmatojumu noskaidrošanas lēmumi.

               (2)

               Čehijas, Ungārijas un Slovēnijas maksājumu aģentūras, kuras ir atbildīgas par 2004.–2006. gadam paredzētajām pārejas posma lauku attīstības programmām, galīgo izdevumu deklarāciju un galīgā maksājuma pieprasījumu iesniedza līdz 2008. gada 15. oktobrim. Tādējādi ar minētajiem grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem ir noskaidroti visi izdevumi saistībā ar programmu.

               (3)

               Regulas (EK) Nr. 1260/1999 32. panta 3. punktā ir noteikts, ka apvienotie kopējie maksājumi, kuri pirms galīgā saldo maksājuma ir veikti saistībā ar programmu, nepārsniedz 95 % no Kopienas ieguldījuma šai programmai.

               (4)

               Attiecībā uz lauku attīstībai paredzētajiem izdevumiem atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 27/2004 3. panta 4. punktam galīgo izmaksājamo vai atgūstamo saldo aprēķina, pamatojoties uz jaunāko grāmatojumu noskaidrošanas lēmumu un Čehijas, Ungārijas un Slovēnijas sniegto papildinformāciju, kā minēts turpmāk piektajā apsvērumā.

               (5)

               Ņemot vērā pārejas posma lauku attīstības programmu slēgšanu, attiecīgajām dalībvalstīm pieprasīja sniegt informāciju par nenokārtotiem parādiem attiecībā uz programmām. Komisija šos datus pārbaudīja un ņēma vērā galīgā saldo aprēķināšanā.

               (6)

               Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija un Slovākija līdz 2008. gada 15. oktobrim nebija iesniegušas galīgo izdevumu deklarāciju un galīgā maksājuma pieprasījumu; tāpēc attiecīgās programmas tiks ierosināts slēgt turpmākajā lēmumā.

               (7)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 30. panta 2. punktu šis lēmums neskar Komisijas vēlāk pieņemtos lēmumus, ar kuriem no Kopienas finansējuma izslēdz izdevumus, kas nav veikti saskaņā ar Kopienas noteikumiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Galīgā saldo summas, kas saskaņā ar šo lēmumu ir atgūstamas no katras dalībvalsts vai izmaksājamas katrai dalībvalstij lauku attīstības pasākumu jomā, kurus piemēro Čehijā, Ungārijā un Slovēnijā, ir norādītas pielikumā.
   2. pants
   Attiecībā uz dalībvalstu maksājumu aģentūru grāmatojumiem lauku attīstības pasākumu jomā, kurus piemēro Igaunijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Maltā, Polijā un Slovākijā, pārejas posma lauku attīstības programmas slēgšana būs turpmāka lēmuma priekšmets.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai, Ungārijas Republikai un Slovēnijas Republikai.

      Briselē, 2009. gada 17. decembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Mariann FISCHER BOEL

      (1)  OV L 5, 9.1.2004., 36. lpp.

      (2)  OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.

      (3)  OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.

      (4)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

      (5)  OV L 118, 3.5.2006., 20. lpp., un OV L 122, 11.5.2007., 47. lpp.

      (6)  OV L 122, 11.5.2007., 41. lpp.

      (7)  OV L 139, 29.5.2008., 25. lpp.

      (8)  OV L 111, 5.5.2009., 35. lpp.

      PIELIKUMS

            TRDI programmas: deklarētie izdevumi 2000./2006. g., galīgais saldo un atceltās ES līdzfinansējuma saistības

                  (EUR)

                     Jaunās dalībvalstis:

                     CZ

                     HU

                     SI

                     Deklarētie izdevumi 2004./2008. g.

                  A

                  Programmai piešķirtā kopsumma

                  542 800 000,00

                  602 300 000,00

                  281 600 000,00

                  B

                  Attiecināmie izdevumi, kas DV radušies līdz 15.10.2008.

                  542 799 982,00

                  602 096 646,00

                  282 041 275,00

                  C

                  Noskaidrotie gada izdevumi

                  2004. g.

                  2005. g.

                  145 160 224,00

                  37 272 434,19

                  73 638 853,19

                  2006. g.

                  176 481 317,23

                  296 024 258,77

                  118 941 385,27

                  2007. g.

                  188 407 840,07

                  178 498 827,76

                  88 853 612,73

                  2008. g.

                  32 399 539,50

                  90 290 537,46

                  607 424,53

                  Noskaidroto izdevumu kopsumma 2004./2008. g.

                  542 448 920,80

                  602 086 058,18

                  282 041 275,72

                     Galīgais saldo un atceltās ES līdzfinansējuma saistības (stāvoklis slēgšanas laikā)

                  D

                  Kopējie attiecināmie izdevumi (mazākā summa: B vai C)

                  542 448 920,80

                  602 086 058,18

                  282 041 275,00

                  E

                  Mīnus: nepareizi izmaksātās summas, kas atgūstamas no DV un jāatskaita no galīgā saldo

                  249 112,34

                  1 352 932,08

                  2 438 683,32

                  F

                  Kopējie attiecināmie izdevumi, kas jāatlīdzina (D-E)

                  542 199 808,46

                  600 733 126,10

                  279 602 591,68

                  G

                  Mīnus: izmaksātie avansa maksājumi

                  86 848 000,00

                  96 368 000,00

                  45 056 000,00

                  H

                  Mīnus: jau veiktie starpposma maksājumi

                  428 812 000,00

                  475 817 000,00

                  222 464 000,00

                  I

                  Galīgais neto saldo, kas izmaksājams vai atgūstams (F-G-H)

                  26 539 808,46

                  28 548 126,10

                  12 082 591,68


title: 2010/284/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 19. janvāris ) par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Čehijā

text:
               21.5.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 125/36

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 19. janvāris)
   par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Čehijā
   (2010/284/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu saistībā ar 126. panta 13. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Čehijas apsvērumus,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 1. punktu dalībvalstis izvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

               (2)

               Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu.

               (3)

               Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. pantu, kā sīkāk izskaidrots Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1) (kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa), paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Regula (EK) Nr. 1467/97 paredz noteikumus Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta, kas kļuvis par Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. pantu, īstenošanai. Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir paredzēti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 (2) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas par to, kā piemērot minētā protokola noteikumus.

               (4)

               Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošināt, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā.

               (5)

               Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 5. punktā, kas kļuvis par Līguma par Eiropas Savienību 126. panta 5. punktu, bija noteikts, ka Komisijai jāadresē Padomei atzinums, ja tā uzskatīja, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Komisija, ņēmusi vērā savu ziņojumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 3. punktu, kas kļuvis par Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 3. punktu, un ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 4. punktu, kas kļuvis par Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 4. punktu, secināja, ka Čehijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija adresēja Padomei šādu atzinumu par Čehiju 2009. gada 11. novembrī (3).

               (6)

               Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 6. punktā noteikts, ka Padomei būtu jāizskata jebkādi apsvērumi, ko, iespējams, vēlētos iesniegt attiecīgā dalībvalsts, un tad, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, jāpieņem lēmums par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Čehijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir radušies šajā lēmumā izklāstītie secinājumi.

               (7)

               Saskaņā ar datiem, kurus Čehijas iestādes paziņoja 2009. gada oktobrī, plānots, ka valsts kopbudžeta deficīts 2009. gadā Čehijā sasniegs 6,6 % no IKP, tādējādi aizvien pārsniedzot un netuvinoties atsauces vērtībai – 3 % no IKP. Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi, var uzskatīt, ka plānotā atsauces vērtība ir pārsniegta izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Tas, cita starpā, jo īpaši izriet no ekonomikas nopietnas lejupslīdes Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi reālais IKP samazināsies par 4,8 % 2009. gadā, salīdzinot ar pozitīvo izaugsmi 2,5 % apmērā 2008. gadā, kas lielākoties atspoguļo pasaules ekonomikas krīzes ietekmi. Lai gan valsts kopbudžeta deficīts sāka palielināties tikai 2008. gadā, strukturālā pasliktināšanās sākās agrāk, kad ekonomikā vēl bija vērojama labvēlīga situācija. Turklāt nevar uzskatīt, ka plānotā atsauces vērtība ir pārsniegta tikai uz laiku, jo Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē lēsts, ka valsts kopbudžeta deficīts sasniegs 5,5 % no IKP 2010. gadā un, pieņemot, ka politika netiks mainīta, 5,7 % no IKP 2011. gadā. Prognozē ir ņemta vērā pretkrīzes pasākumu ietekme, kuri vēl būs spēkā 2010. gadā (divi pasākumi, kas veido aptuveni 0,7 % no IKP, ir pastāvīgi), kā arī fiskālās konsolidācijas pasākumu kopums 2010. gadam, ko Čehijas iestādes pieņēma 2009. gada oktobrī. Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpildīts.

               (8)

               Saskaņā ar Čehijas iestāžu 2009. gada oktobrī paziņotajiem datiem valsts kopējais parāds vēl aizvien ir ievērojami zem atsauces vērtības – 60 % no IKP, un plānots, ka 2009. gadā tas būs 35,5 %. Pieņemot, ka politika netiks mainīta, Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē lēsts, ka parāda attiecība 2011. gadā sasniegs 44 % no IKP.

               (9)

               Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, ka budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un ka atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Čehijas gadījumā šie abi nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   No vispārējā novērtējuma izriet, ka Čehijā ir pārmērīgs budžeta deficīts.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Čehijas Republikai.

      Briselē, 2010. gada 19. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. SALGADO

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

      (2)  OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.

      (3)  Visi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Čehiju, atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2


title: Valstu vai valdību vadītāju padomes Lēmums (2003. gada 21. marts) par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 10.2. panta grozījumiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0223

Oficiālais Vēstnesis L 083 , 01/04/2003 Lpp. 0066 - 0068

		Valstu vai valdību vadītāju padomes lēmums(2003. gada 21. marts)par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 10.2. panta grozījumiem(2003/223/EK)PADOME, TIEKOTIES VALSTU VAI VALDĪBU VADĪTĀJIEM,ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus [1], un jo īpaši to 10.6. pantu,ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas ieteikumu [2],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [3],ņemot vērā Komisijas atzinumu [4],tā kā:(1) Eirozonas paplašināšanās izraisīs Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padomes locekļu skaita pieaugumu, ir nepieciešams saglabāt Padomes spēju efektīvi un laicīgi pieņemt lēmumus paplašinātā eirozonā, neatkarīgi no to dalībvalstu skaita, kas ir pieņēmušas eiro. Lai to paveiktu, balsstiesīgo Padomes locekļu skaitam jābūt mazākam nekā kopējam Padomes locekļu skaitam. Rotācijas sistēma ir vienlīdzīgs, efektīvs un pieņemams veids, kā sadalīt balsstiesības starp Padomes locekļiem. Padomes 15 balsstiesīgi locekļi, no vienas puses, līdzsvaro esošās kārtības nepārtrauktību, ieskaitot līdzsvarotu balsstiesību piešķīrumu sešiem Valdes locekļiem un citiem Padomes locekļiem, un, no otras puses, nepieciešamību nodrošināt efektīvu lēmumu pieņemšanu ievērojami paplašinātajā Padomē.(2) Ņemot vērā viņu norīkošanu Eiropas līmenī Līgumā paredzētajā kārtībā un viņu lomu ECB, kuras kompetence aptver visu eirozonu, katram Valdes loceklim jāsaglabā pastāvīgas balsstiesības Padomē.(3) Balsošanas kārtību Padomē pielāgo, pamatojoties uz Statūtu 10.6. pantu. Tā kā šis pants attiecas tikai uz Statūtu 10.2. panta grozījumiem, nekādi balsošanas kārtības pielāgojumi neietekmē balsošanu par lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar Statūtu 10.3., 10.6. un 41.2. pantu.(4) Izvēlētās rotācijas sistēmas būtiskajos elementos ir atspoguļoti pieci pamatprincipi. "Katram loceklim viena balss" principu, kas ir Padomes galvenais lēmumu pieņemšanas princips, turpina piemērot visiem balsstiesīgajiem Padomes locekļiem. Visi Padomes locekļi turpina personiski un neatkarīgi piedalīties tās sanāksmēs, neatkarīgi no tā, vai tiem ir balsstiesības vai nav. Rotācijas sistēma ir stabila – tā spēj ietvert jebkuru eirozonas paplašināšanos līdz pat pašreiz paredzētajam dalībvalstu maksimālajam skaitam. Turklāt rotācijas sistēma nerada situācijas, kurās balsstiesīgie vadītāji ir no tādu dalībvalstu valsts centrālajām bankām (VCB), kuras kopumā nevar uzskatīt par eirozonas ekonomikas pārstāvēm. Visbeidzot, rotācijas sistēma ir pārredzama.(5) Vadītāju sadale grupās un noteikta skaita balsstiesību piešķiršana šīm grupām ir paredzēta, lai nodrošinātu, ka balsstiesīgie vadītāji ir no tādu dalībvalstu VCB, kas kopā pārstāv visu eirozonas ekonomiku. Vadītāji izmanto balsstiesības ar dažādiem intervāliem, atkarībā no attiecīgās VCB dalībvalsts ekonomikas apjoma eirozonā. Tādējādi vadītāju sadalījums pa grupām ir atkarīgs no tā, kā ir ierindota to dalībvalsts VCB atbilstoši rādītājam, kas sastāv no divām daļām: dalībvalsts VCB daļas apjoma i) iekšzemes kopproduktā tirgus cenās (še turpmāk IKP tc) dalībvalstī, kas ir pieņēmusi eiro; un ii) monetāro finanšu iestāžu kopējā bilancē (še turpmāk – TABS–MFI) dalībvalstīs, kas ir pieņēmušas eiro. Dalībvalsts ekonomiskā ietekme, ko atspoguļo IKP tc, ir atbilstošs rādītājs, jo valstu centrālo banku lēmumu ietekme ir lielāka dalībvalstīs, kurām ir lielāka ekonomika, nekā dalībvalstīs, kurām ir mazāka ekonomika. Vienlaicīgi dalībvalstu finanšu sektora apjoms ir ļoti svarīgs centrālās bankas lēmumos, jo centrālo banku darījumu partneru darbības notiek minētajā sektorā. IKP tc ir 5/6 un TABS–MFI – 1/6 no rādītāja. Minētais sadalījums ir atbilstošs, jo tas nozīmē, ka finanšu sektors ir pietiekami un atbilstoši pārstāvēts.(6) Lai atvieglotu rotācijas sistēmas ieviešanu, tās izveide notiek divos posmos. Pirmajā posmā vadītājus sadala divās grupās, tiklīdz to skaits pārsniedz 15. Vadītāju balsstiesību intervāls, ko piešķir pirmajai grupai, nebūs mazāks kā balsstiesību intervāls, ko piešķir otrajai grupai. Ja eirozonai pievienojas nozīmīgs skaits jauno dalībvalstu, t.i., vadītāju skaits pārsniedz 21, tos sadala trīs grupās. Katrā grupā vadītājiem ir balsstiesības uz vienādiem laika posmiem. Detalizētus īstenošanas nosacījumus abiem principiem, kā arī jebkuru iespējamu lēmumu atlikt rotācijas sistēmas ieviešanas uzsākšanu, lai novērstu situāciju, ka vadītājiem jebkurā grupā balsstiesību intervāls ir 100 %, pieņem Padome ar divu trešdaļu visu tās locekļu balsu vairākumu, kam ir balsstiesības vai nav to.(7) Katras dalībvalsts VCB daļu kopējā IKP tc un TABS–MFI dalībvalstīs, kas ir pieņēmušas eiro, groza katru reizi, kad IKP tc groza atbilstoši Statūtu 29.3. pantam vai kad pieaug vadītāju skaits Padomē. Jaunās daļas, kas rodas no regulāriem pielāgojumiem, piemēro no nākamā gada pirmās dienas. Pēc tam, kad viens vai vairāki vadītāji ir kļuvuši par Padomes locekļiem, atsauces laika posmi, ko izmanto, lai aprēķinātu attiecīgo dalībvalstu VCB daļas kopējā IKP tc un TABS–MFI dalībvalstīs, kas ir pieņēmušas eiro, pilnībā atbilst tiem, kas izmantoti daļu pielāgošanai pēdējos piecos gados. Jaunās daļas, kas rodas no šādiem neregulāriem pielāgojumiem, piemēro no dienas, kad vadītājs pievienojas Padomei. Šīs darbības iezīmes ir daļa no īstenošanas nosacījumiem, ko pieņems Padome,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus groza šādi:Statūtu 10.2. pantu aizstāj ar šādu pantu:"10.2. Katram Padomes loceklim ir viena balss. No dienas, kad Padomes locekļu skaits pārsniedz 21, katram Valdes loceklim ir viena balss, un balsstiesīgo vadītāju skaits ir 15. Pēdējiem balsstiesības ir piešķirtas, un tās rotē šādi:- no dienas, kad vadītāju skaits pārsniedz 15, un kamēr tas sasniedz 22, vadītājus iedala divās grupās atbilstoši tam, kā ir ierindots to dalībvalsts centrālās bankas daļas lielums no kopēja iekšzemes kopprodukta tirgus cenās un no monetāro finanšu iestāžu kopējās bilances dalībvalstīs, kas ir pieņēmušas eiro. Daļu kopējā iekšzemes kopproduktā tirgus cenās un monetāro finanšu iestāžu kopējā bilancē vērtība ir attiecīgi 5/6 un 1/6. Pirmajā grupā ir pieci vadītāji un otrajā grupā – pārējie vadītāji. Balsstiesību intervāls pirmās grupas vadītājiem nav mazāks kā otrās grupas vadītāju balsstiesību intervāls. Ievērojot iepriekšējo teikumu, pirmajai grupai piešķir četras balsis, bet otrajai grupai – vienpadsmit balsis,- no dienas, kad vadītāju skaits sasniedz 22, vadītājus sadala trīs grupās atbilstoši iepriekš minētajiem ierindošanas kritērijiem. Pirmajā grupā ir pieci vadītāji, un tai ir piešķirtas četras balsis. Otrajā grupā ir puse no pārējiem vadītājiem, kuru skaits noapaļots līdz tuvākajam veselam skaitlim, un tai ir piešķirtas astoņas balsis. Trešajā grupā ir pārējie vadītāji, un tai ir piešķirtas trīs balsis,- katrā grupā vadītāji ir balsstiesīgi uz vienādu laikposmu,- lai aprēķinātu daļu no kopējā iekšzemes kopprodukta tirgus cenās, piemēro 29.2. pantu. Monetāro finanšu iestāžu kopējo bilanci aprēķina atbilstoši statistikas sistēmai, ko piemēro Eiropas Kopienā aprēķinu veikšanas brīdī,- kad kopējo iekšzemes kopproduktu tirgus cenās groza atbilstoši 29.3. pantam, vai tad, ja vadītāju skaits palielinās, grupu lielumu un/vai sastāvu groza atbilstoši iepriekš minētajiem principiem,- Padome ar divu trešdaļu visu tās balsstiesīgo un nebalsstiesīgo locekļu balsu vairākumu veic visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu iepriekš minētos principus, un var nolemt atlikt rotācijas sistēmas uzsākšanu līdz dienai, kad vadītāju skaits pārsniedz 18.Balsstiesības izmanto personiski. Atkāpjoties no šā noteikuma, 12.3. pantā minētajā reglamentā var paredzēt, ka Padomes locekļi drīkst balsot telekonferencēs. Šie noteikumi paredz arī to, ka tie Padomes locekļi, kas ilgāku laiku nevar piedalīties Padomes sanāksmēs, var katrs iecelt sev vietnieku dalībai Padomē.Iepriekšējā punkta nosacījumi neierobežo visu Padomes balsstiesīgo un nebalsstiesīgo locekļu balsstiesības saskaņā ar 10.3., 10.6. un 41.2. pantu.Ja vien šie Statūti neparedz citādi, Padome pieņem lēmumus ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsis dalās vienādi, izšķirošā balss ir priekšsēdētājam.Lai Padome varētu balsot, vajadzīgais kvorums ir divas trešdaļas Padomes balsstiesīgo locekļu. Ja kvoruma nav, priekšsēdētājs var sasaukt ārkārtas sanāksmi, kurā lēmumu pieņem arī bez kvoruma."2. pants1. Šo lēmumu ratificē visas dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgām konstitucionālām prasībām. Ratifikācijas instrumentus deponē Itālijas Republikas valdībai.2. Šis lēmums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ratifikācijas dokumentu deponē pēdējā parakstītāja dalībvalsts.Briselē, 2003. gada 21. martāValstu vai valdību vadītāju Padomes vārdā —priekšsēdētājsC. Simitis[1] Statūti, kas pieņemti ar Protokolu, kas pievienots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, kurā grozījumi ir veikti ar Nicas līgumu.[2] OV C 29, 7.2.2003., 6. lpp.[3] Atzinums sniegts 2003. gada 13. martā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[4] Atzinums izsūtīts 2003. gada 21. februārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).--------------------------------------------------