title: 2011/90/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 18. janvāris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru paplašina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti, iekļaujot tajā muitas drošības pasākumus#Protokols, ar kuru paplašina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti, iekļaujot tajā muitas drošības pasākumus

text:
               10.2.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 36/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 18. janvāris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru paplašina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti, iekļaujot tajā muitas drošības pasākumus
   (2011/90/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 16. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Andoras Firstisti par protokolu, ar kuru paplašina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti, iekļaujot tajā muitas drošības pasākumus (turpmāk “protokols”). Nolīgums tika noslēgts 1990. gada 28. jūnijā.

               (2)

               Komisija un Andoras Firstiste pabeidza sarunas, parafējot protokolu.

               (3)

               Protokols būtu jāparaksta.

               (4)

               Kamēr tiks pabeigtas procedūras protokola noslēgšanai, protokols būtu jāpiemēro provizoriski no 2011. gada 1. janvāra – dienas, kad beigsies to muitas drošības pasākumu piemērošanas pēdējais posms, kurus ieviesa attiecīgi 2005. un 2006. gadā ar grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (1) un Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

               (5)

               Lai nodrošinātu šādu protokola piemērošanu provizoriski, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. janvāra,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Protokola, ar kuru paplašina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti, iekļaujot tajā muitas drošības pasākumus, parakstīšana, ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Protokolu piemēro provizoriski no 2011. gada 1. janvāra vai vēlākas dienas, par kuru vienojušās Savienība un Andoras Firstiste, saskaņā ar tā 3. panta 3. punktu.
   Ar šo Komisija tiek pilnvarota Savienības vārdā vienoties par šādu vēlāku dienu protokola provizoriskai piemērošanai.
   4. pants
   Nostāju, kas Savienībai jāieņem Apvienotajā komitejā jautājumos attiecībā uz II A sadaļu Nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti (3) (turpmāk “nolīgums”), pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.
   5. pants
   Lai nodrošinātu nolīguma 12.i panta 1. punkta efektīvu piemērošanu, Komisija paziņo Andoras Firstistei par jaunu Savienības tiesību aktu pieņemšanu, kuri ietekmē nolīguma 12.b pantā minēto Savienības tiesību aktu attīstību muitas drošības pasākumu jomā.
   Ar šo Komisija tiek pilnvarota veikt vajadzīgos pasākumus, kas paredzēti nolīguma 12.k pantā, lai nodrošinātu Savienības un Andoras Firstistes muitas drošības pasākumu līdzvērtību.
   Ja dienā, kad tiek īstenoti attiecīgie pirmajā daļā minētie Savienības tiesību akti, Andoras Firstiste nav pieņēmusi jaunos noteikumus un minēto noteikumu provizoriska piemērošana nav iespējama, nolīguma II A sadaļas piemērošanu aptur atbilstoši tā 12.k panta 2. punktam. Komisija paziņo Andoras Firstistei par šādu apturēšanu.
   6. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.

      Briselē, 2011. gada 18. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MATOLCSY Gy.

      (1)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

      (2)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

      (3)  OV L 374, 31.12.1990., 14. lpp.

      PROTOKOLS,
      ar kuru paplašina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti, iekļaujot tajā muitas drošības pasākumus
      EIROPAS SAVIENĪBA,
      no vienas puses, un
      ANDORAS FIRSTISTE,
      no otras puses,
      turpmāk attiecīgi “Savienība”, “Andoras Firstiste” un – abas kopā – “Līgumslēdzējas puses”,
      ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti, kas 1990. gada 28. jūnijā parakstīts Luksemburgā (turpmāk “nolīgums”),
      TĀ KĀ ir nepieciešams saglabāt pārbaužu un formalitāšu atvieglojumu pašreizējo līmeni, precēm šķērsojot Savienības un Andoras Firstistes robežu, un tādējādi nodrošināt netraucētu tirdzniecību starp abām pusēm,
      TĀ KĀ Līgumslēdzējas puses apņemas nodrošināt katra savā teritorijā līdzvērtīgu drošības līmeni, veicot pasākumus saskaņā ar Savienībā spēkā esošajiem tiesību aktiem,
      TĀ KĀ ir vēlams, lai ar Andoru notiktu apspriešanās par Savienības noteikumu attīstību attiecībā uz muitas drošības pasākumiem, lai tā piedalītos Muitas kodeksa komitejas darbā par šo jautājumu un tiktu informēta par šo noteikumu īstenošanu,
      TĀ KĀ Līgumslēdzējas puses ir apņēmušās uzlabot to teritorijā ievesto vai no tās izvesto preču tirdzniecības drošību, nekavējot brīvu tirdzniecības norisi,
      TĀ KĀ Līgumslēdzēju pušu interesēs ir ieviest līdzvērtīgus muitas drošības pasākumus tādu preču pārvadāšanai, ko ieved no un izved uz trešām valstīm,
      TĀ KĀ atšķirībā no paša nolīguma šo muitas drošības pasākumu teritoriālā piemērošanas joma jānosaka atbilstīgi Līgumslēdzēju pušu attiecīgajām muitas teritorijām,
      TĀ KĀ šie muitas drošības pasākumi jāpiemēro arī attiecībā uz lauksaimniecības produktiem (Harmonizētās sistēmas 1. līdz 24. nodaļa), kas neietilpst muitas savienībā, kura izveidota starp Līgumslēdzējām pusēm,
      TĀ KĀ šie muitas drošības pasākumi attiecas uz datu pirmsievešanas un pirmsizvešanas deklarēšanu drošības nolūkos, drošības risku pārvaldību un atbilstošām muitas pārbaudēm, kā arī savstarpēji atzīta ekonomikas dalībnieka statusa piešķiršanu drošības lietās,
      TĀ KĀ Andoras Firstiste nodrošina atbilstošu personas datu aizsardzības līmeni (1),
      TĀ KĀ attiecībā uz muitas drošības pasākumiem ir jāparedz atbilstoši līdzsvara atjaunošanas pasākumi, ieskaitot attiecīgo noteikumu piemērošanas apturēšanu gadījumos, kad vairs netiek nodrošināts muitas drošības pasākumu līdzvērtīgums,
      VIENOJAS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      Lai paplašinātu nolīguma piemērošanas jomu, iekļaujot tajā muitas drošības pasākumus, nolīgumā iekļauj šādu sadaļu:

         “II A   SADAĻA

            VIENOŠANĀS PAR MUITAS DROŠĪBAS PASĀKUMIEM

            I   NODAĻA

               Muitas drošības pasākumi un to piemērošanas uzraudzība

         12.a pants
         Aptvertās teritorijas
         Šo sadaļu piemēro, no vienas puses, Kopienas muitas teritorijai un, no otras puses, Andoras Firstistes muitas teritorijai.
         12.b pants
         Kopienas acquis pieņemšana
         1.   Andoras Firstiste pieņem muitas drošības pasākumus, ko piemēro Savienība. Ar “muitas drošības pasākumiem” saprot tos noteikumus par preču deklarēšanu pirms to ievešanas muitas teritorijā vai pirms to izvešanas no šīs muitas teritorijas, par atzītiem ekonomikas dalībniekiem, kā arī par muitas drošības kontrolēm un riska pārvaldību drošības jomā, kuri piemērojami saskaņā ar attiecīgajiem Savienībā spēka esošajiem muitas tiesību aktiem. Attiecīgo noteikumu detalizētu sarakstu nosaka 17. pantā paredzētā Apvienotā komiteja.
         2.   Kaut arī lauksaimniecības produkti ir izslēgti no Savienības un Andoras Firstistes muitas savienības saskaņā ar 2. pantu, muitas drošības pasākumus piemēro arī lauksaimniecības produktiem, uz kuriem attiecas Harmonizētās sistēmas 1. līdz 24. nodaļa.
         12.c pants
         Vispārīgi principi
         1.   Līgumslēdzējas puses apņemas tādu preču pārvadājumiem, kuras ieved no vai izved uz trešām valstīm, ieviest un piemērot muitas drošības pasākumus, kas minēti 12.b panta 1. punktā, tādējādi garantējot drošības līmeni, kurš ir līdzvērtīgs drošības līmenim uz to ārējām robežām.
         2.   Līgumslēdzējas puses atsakās piemērot 12.b panta 1. punktā minētos muitas drošības pasākumus preču pārvadājumiem starp to muitas teritorijām.
         3.   Līgumslēdzējas puses jau iepriekš vienojas noslēgt ar trešām valstīm nolīgumus muitas drošības jomā, lai nodrošinātu, ka tie būtu saskanīgi ar šo vienošanos, it īpaši, ja paredzamais nolīgums ietver noteikumus, kuros ir atkāpe no muitas drošības pasākumiem, kas noteikti šajā sadaļā.
         12.d pants
         Preču pirmsievešanas vai pirmsizvešanas deklarācijas iesniegšanas vieta
         1.   Pirmsievešanas deklarāciju iesniedz tās Līgumslēdzējas puses kompetentajā iestādē, kuras muitas teritorijā tiek ievestas preces no trešām valstīm. Šī iestāde veic riska analīzi, izmantojot šajā deklarācijā iekļautos datus, un muitas pārbaudes, kas nepieciešamas drošības jomā, tostarp gadījumos, kuros šīs preces ir paredzētas otrai Līgumslēdzējai pusei.
         2.   Pirmsizvešanas deklarāciju iesniedz tās Līgumslēdzējas puses kompetentajā iestādē, kuras muitas teritorijā tiek kārtotas eksporta formalitātes vai, ja tādu nav, formalitātes izvešanai uz trešām valstīm. Kompetentā iestāde veic riska analīzi, izmantojot šajā deklarācijā iekļautos datus, un muitas pārbaudes, kas nepieciešamas drošības jomā.
         3.   Ja preces no vienas Līgumslēdzējas puses muitas teritorijas uz trešo valsti izved, šķērsojot otras Līgumslēdzējas puses muitas teritoriju, pirmsizvešanas deklarāciju iesniedz vienīgi šīs otrās Puses kompetentajai iestādei.
         12.e pants
         Muitas drošības pārbaudes un risku pārvaldība drošības jomā
         1.   Lai veiktu muitas drošības pārbaudes, katra Līgumslēdzēja puse nosaka risku pārvaldības sistēmu, risku kritērijus, kā arī prioritārās muitas kontroles jomas no drošības viedokļa.
         2.   Līgumslēdzējas puses atzīst to drošības risku pārvaldības sistēmu līdzvērtīgumu.
         3.   Līgumslēdzējas puses sadarbojas, lai:

                     —

                     apmainītos ar informāciju, kas ļauj uzlabot un pastiprināt risku analīzi un muitas kontroles efektivitāti drošības jomā, un

                     —

                     piemērotos termiņos noteiktu kopēju risku pārvaldības sistēmu, kopējus risku kritērijus, kā arī kopējas prioritārās muitas kontroles jomas un ieviestu elektronisku sistēmu šīs kopējās risku pārvaldības īstenošanai.

               4.   Apvienotā komiteja pieņem visus noteikumus, kas vajadzīgi šā panta piemērošanai.
         12.f pants
         Muitas drošības pasākumu īstenošanas uzraudzība
         1.   Apvienotā komiteja nosaka kārtību, saskaņā ar kādu Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt šīs sadaļas īstenošanas uzraudzību un pārbaudīt muitas drošības pasākumu ievērošanu.
         2.   Uzraudzību var nodrošināt:

                     —

                     periodiski izvērtējot šīs sadaļas īstenošanu, īpaši – kas attiecas uz muitas drošības pasākumu līdzvērtīgumu,

                     —

                     veicot pārbaudi, lai uzlabotu tās piemērošanu vai grozītu tās noteikumus, lai labāk sasniegtu izvirzītos mērķus,

                     —

                     organizējot tematiskas sanāksmes starp abu pušu ekspertiem un veicot administratīvo procedūru auditu, tostarp ierodoties attiecīgajās vietās.

               3.   Apvienotā komiteja nodrošina, lai, veicot pasākumus šā panta piemērošanai, tiktu ievērotas attiecīgo ekonomikas dalībnieku tiesības.
         12.g pants
         Informācijas apmaiņa par atzītiem ekonomikas dalībniekiem
         Eiropas Komisija un Andoras kompetentā iestāde regulāri apmainās ar informāciju par to drošības jomā atzīto ekonomikas dalībnieku identitāti, iekļaujot šādas ziņas:

                     a)

                     ekonomikas dalībnieka identifikācijas numurs (TIN – Trader Identification Number) formātā, kas ir saderīgs ar tiesību aktiem EORI (Economic Operator Registration and Identification);

                     b)

                     atzītā ekonomikas dalībnieka nosaukums/vārds, uzvārds un adrese;

                     c)

                     tā dokumenta numurs, ar kuru piešķirts atzītā ekonomikas dalībnieka statuss;

                     d)

                     pašreizējais statuss (ir spēkā, apturēts, atcelts);

                     e)

                     statusa grozīšanas laika posmi;

                     f)

                     datums, no kura sertifikāts stājas spēkā;

                     g)

                     tā dienesta nosaukums, kurš sertifikātu izsniedzis.

               12.h pants
         Dienesta noslēpumu un personas datu aizsardzība
         Uz informāciju, ar kuru Līgumslēdzējas puses apmainās par pasākumiem, kas noteikti šajā sadaļā, attiecas dienesta noslēpumu un personas datu aizsardzība saskaņā ar informāciju ieguvušās Līgumslēdzējas puses teritorijā noteiktajām tiesību normām šajā jomā.
         Šo informāciju nedrīkst izpaust citām personām kā vien attiecīgās Līgumslēdzējas puses kompetentajām iestādēm, un iestādes to drīkst izmantot vienīgi šajā nolīgumā paredzētajiem mērķiem.

            II   NODAĻA

               Vienošanās pārvaldība

         12.i pants
         Tiesību aktu attīstība
         1.   Ja Savienība izstrādā jaunus tiesību aktus muitas drošības pasākumu jomā, tā neformālā veidā lūdz Andoras ekspertu atzinumu.
         2.   Savienība nodrošina Andoras ekspertu dalību sēdēs novērotāja statusā jautājumos, kas tos skar, Muitas kodeksa komitejā, kura palīdz Eiropas Komisijai tās īstenošanas pilnvaru izmantošanā jomās, uz kurām attiecas II A sadaļa. Noteikumus, kas paredzēti EK un Andoras Apvienotās komitejas Lēmuma Nr. 1/2003 (2) 66. līdz 68. pantā, piemēro mutatis mutandis.
         3.   Kad Eiropas Komisija nodod savu tiesību akta priekšlikumu Eiropas Parlamentam un/vai Eiropas Savienības Padomei vai savu īstenošanas pasākumu priekšlikumu – dalībvalstīm, tā vienu kopiju nosūta Andoras Firstistei.
         Ja kāda no Līgumslēdzējām pusēm to pieprasa, Apvienotajā komitejā notiek iepriekšēja viedokļu apmaiņa.
         4.   Pēc vienas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma Līgumslēdzējas puses atkārtoti apspriežas Apvienotajā komitejā laikposmā pirms jauna Savienības tiesību akta pieņemšanas, kad notiek nepārtraukts informācijas apmaiņas un apspriešanās process.
         5.   Līgumslēdzējas puses sadarbojas informācijas apmaiņas un apspriežu periodā, lai procesa noslēgumā abām Līgumslēdzējām pusēm atvieglotu 1. punktā minēto jauno tiesību aktu vienlaicīgu piemērošanu.
         12.j pants
         Nolīgumi ar trešām valstīm
         Līgumslēdzējas puses vienojas par to, ka vienas Puses noslēgts nolīgums ar trešo valsti jomā, uz kuru attiecas II A sadaļa, neuzliek saistības otrai Pusei, ja vien Apvienotā komiteja nelemj citādi.
         12.k pants
         Līdzsvara atjaunošanas pasākumi
         1.   Līgumslēdzēja puse pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā var veikt attiecīgus līdzsvara atjaunošanas pasākumus, tostarp II A sadaļas piemērošanas noteikumu apturēšanu, ja tā konstatē, ka otra Puse noteikumus neievēro vai ka vairs netiek nodrošināts Līgumslēdzēju pušu muitas drošības pasākumu līdzvērtīgums.
         Ja jebkāda kavēšanās apdraud muitas drošības pasākumu efektivitāti, var tikt pieņemti pagaidu drošības pasākumi bez iepriekšējas apspriešanās, taču ar nosacījumu, ka apspriešanās tiek uzsākta uzreiz pēc minēto pasākumu pieņemšanas.
         2.   Ja vairs netiek nodrošināts Līgumslēdzēju pušu drošības pasākumu līdzvērtīgums tādēļ, ka Andoras Firstiste nav pieņēmusi 12.i pantā minētos jaunos tiesību aktus, Savienība var apturēt II A sadaļas noteikumu piemērošanu, ja vien Apvienotā komiteja, izvērtējusi iespējas tos piemērot arī turpmāk, nelemj citādi.
         3.   Iepriekšminēto pasākumu darbības joma un īstenošanas termiņi ir spēkā tikai tik ilgi, kamēr situācija neatrisinās un netiek nodrošināts atbilstošs līdzsvars starp tiesībām un saistībām, kas izriet no šīs sadaļas. Viena Līgumslēdzēja puse var pieprasīt Apvienotajai komitejai veikt apspriešanos par šo pasākumu proporcionalitāti. Ja Apvienotajai komitejai neizdodas strīdu izšķirt, tā vajadzības gadījumā var lemt par šķīrējtiesneša iecelšanu, kā paredzēts 18. panta 2. punktā. Ar to nevar noregulēt nekādus jautājumus par to, kā interpretēt attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus.

            III   NODAĻA

               Dažādi noteikumi par vienošanos attiecībā uz muitas drošības pasākumiem

         12.l pants
         Pārskatīšana
         Ja kāda no Līgumslēdzējām pusēm vēlas pārskatīt šo vienošanos, tā iesniedz priekšlikumu otrai Pusei. Pārskatītā vienošanās stāsies spēkā pēc Pušu attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas.

      2. pants
      Šis protokols ir nolīguma sastāvdaļa.
      3. pants
      1.   Šo protokolu Līgumslēdzējas puses apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Protokols stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī ar nosacījumu, ka Līgumslēdzējas puses pirms minētās dienas viena otru ir informējušas, ka ir pabeigtas nepieciešamās procedūras.
      2.   Ja šis protokols nestājas spēkā 2011. gada 1. janvārī, tas stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses viena otrai ir paziņojušas par nepieciešamo procedūru pabeigšanu.
      3.   Kamēr nav pabeigtas 1. un 2. punktā minētās procedūras, Līgumslēdzējas puses piemēro šo protokolu provizoriski no 2011. gada 1. janvāra vai no vēlākas dienas, Pusēm par to vienojoties.
      4. pants
      Valodas
      Šis protokols ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, nīderlandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un kataloniešu valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski.

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l'Union européenne
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sajungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen
            Per l'Unione europea

            За Княжество Андора
            Por el Principado de Andorra
            Za Andorrské knížectví
            For Fyrstendømmet Andorra
            Für das Fürstentum Andorra
            Andorra Vürstiriigi nimel
            Για το Πριγκιπάτο της Ανδόρας
            For the Principality of Andorra
            Pour la Principauté d'Andorre
            Per il Principato di Andorra
            Andoras Firstistes vārdā –
            Andoros Kunigaikštystės vardu
            Az Andorrai Hercegség részéről
            Għall-Prinċipat ta’ Andorra
            Voor het Vorstendom Andorra
            W imieniu Księstwa Andory
            Pelo Principado de Andorra
            Pentru Principatul Andorra
            Za Andorrské kniežatstvo
            Za Kneževino Andoro
            Andorran ruhtinaskunnan puolesta
            För Furstendömet Andorra
            Pel Principat d'Andorra

         (1)  Komisijas Lēmums 2010/625/ES (2010. gada 19. oktobris) par personas datu pienācīgu aizsardzību Andorā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK (OV L 277, 21.10.2010., 27. lpp.).

         (2)  OV L 253, 7.10.2003., 3. lpp.”


title: 2011/646/: Padomes Lēmums ( 2011. gada 23. maijs ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu par Prespas parka aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību#Nolīgums par Prespas parka aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību

text:
               4.10.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 258/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 23. maijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu par Prespas parka aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību
   (2011/646/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (“ES Ūdens pamatdirektīva”) (1), paredz, ka gadījumā, ja upju baseini sniedzas ārpus Savienības teritorijas, dalībvalstīm jācenšas panākt pienācīgu saskaņošanu ar attiecīgajām trešām valstīm, lai sasniegtu minētās direktīvas mērķus visā upju baseinu apgabalā.

               (2)

               Padome 2006. gada 27. jūnijā pieņēma lēmumu, ar ko Komisiju pilnvaro Eiropas Kopienas vārdā risināt sarunas, kuru mērķis ir noslēgt starptautiskus nolīgumus par upju baseiniem, lai uzlabotu sadarbību attiecībā uz tādiem Eiropas upju baseiniem, kas konkrētām dalībvalstīm un trešām valstīm ir kopēji.

               (3)

               Prespas ezeri un to apkārtne ir unikāla dabas teritorija ar lielu ekoloģisko vērtību, kuru var saglabāt tikai ar holistisku pieeju baseina līmenī.

               (4)

               Sarunās par Prespas parka aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības nolīgumu ir piedalījusies Eiropas Komisija, Grieķija, Albānija un Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, un šis nolīgums uzlabo pašreizējo sadarbību šajā jomā, vienlaikus saglabājot iespējas palīdzēt sekmīgi īstenot ES Ūdens pamatdirektīvu.

               (5)

               Nolīgums būtu jānoslēdz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā apstiprina Nolīgumu par Prespas parka aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā sniegt nolīguma 18. pantā paredzēto paziņojumu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. (2)

      Briselē, 2011. gada 23. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

      (2)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      TULKOJUMS
      NOLĪGUMS
      par Prespas parka aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību
      Triju valstu, kurām ir kopīga Prespas ezeru teritorija, vides ministrijas un Eiropas Savienība, turpmāk “Puses”,
      ŅEMOT VĒRĀ šo triju valstu premjerministru 2000. gada 2. februāra Deklarāciju par Prespas parka izveidi un Prespas ezeru un to apkārtnes vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību,
      ATSAUCOTIES UZ Prespas ezeru baseina valstu premjerministru kopīgo paziņojumu, kas sagatavots 2009. gada 27. novembrī Pili,
      ŅEMOT VĒRĀ to, ka Prespas ezeri un to baseins ir unikāla dabas teritorija, kurai no ģeomorfoloģiskā, ekoloģiskā, bioloģiskās daudzveidības un kultūras viedokļa ir starptautiska līmeņa nozīme kā svarīgam biotopam daudzu retu un/vai endēmisku faunas un floras sugu saglabāšanai, kā pasaules līmenī apdraudētu putnu ligzdošanas vietai un kā nozīmīga arheoloģiskā un tradicionālā mantojuma vietai,
      ATZĪSTOT šo valstu kopīgo atbildību par Prespas ezeru baseina ekosistēmas un tās komponentu, kā arī tā dabiskā skaistuma saglabāšanu kā pamatu tā iedzīvotāju ekonomiskajai un sociālajai labklājībai un ekonomiskās (tostarp lauksaimniecības, zvejniecības un tūrisma) attīstības iespēju radīšanai,
      PĀRLIECINĀTAS, ka tikai ar holistisku pieeju baseina līmenī tās var nodrošināt un saglabāt Prespas ezeru baseina bioloģisko daudzveidību, galvenās funkcijas un labumus, ko tas sniedz cilvēkam,
      APZINOTIES, ka ar valstu atsevišķu rīcību nepietiek, lai saglabātu Prespas ekosistēmas un tās kultūras mantojumu un vienlaikus uzlabotu tās iedzīvotāju dzīves līmeni,
      VĒLOTIES uzlabot sadarbību starp kompetentajām iestādēm un iesaistītajām personām trijās valstīs, lai saglabātu un aizsargātu Prespas ezeru baseina unikālās ekoloģiskās vērtības un novērstu un/vai apturētu baseina biotopa degradācijas iemeslus, kā to paredz premjerministru 2000. gada 2. februāra deklarācija,
      APŅĒMUŠĀS izpētīt piemērotas apsaimniekošanas metodes Prespas ezeru ūdeņu un saldūdens ekosistēmu ilgtspējīgai izmantošanai un aizsardzībai, kā to paredz premjerministru 2000. gada 2. februāra deklarācija, un saskaņā ar ES Ūdens pamatdirektīvas 2000/60/EK un saistīto direktīvu prasībām,
      APZINOTIES, ka šī teritorija izsenis ir cilvēka izmantota, un tradicionālo lietojumu saderību ar dabas aizsardzību,
      APSTIPRINOT viņu apņemšanos nodrošināt Prespas ezeru baseina ilgtspējīgu attīstību, ko iespējams īstenot saskaņotā veidā ar pārrobežu sadarbību saskaņā ar Eiropas Savienības integrācijas procesa principiem,
      ŅEMOT VĒRĀ Drinas dialogu, kas tika uzsākts 2009. gadā starp kompetentajām iestādēm un iesaistītajām personām, lai panāktu vienotu redzējumu par Drinas baseina ilgtspējīgu apsaimniekošanu un pārrobežu sadarbības veicināšanu,
      PATUROT PRĀTĀ spēkā esošos to starptautisko juridisko instrumentu attiecīgos noteikumus vides aizsardzības jomā, kam tās ir puses vai parakstītājas,
      PATUROT PRĀTĀ spēkā esošos divpusējos nolīgumus starp Pusēm attiecībā uz sadarbību vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības jomā,
      PATUROT PRĀTĀ, ka viena no Pusēm ir Eiropas Savienības dalībvalsts, viena ir ES kandidātvalsts un viena ir potenciāla ES kandidātvalsts un ka pēdējās divas valstis ar ES ir noslēgušas arī Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu,
      ATZĪSTOT triju valstu Pušu valsts un nevalstisko organizāciju atšķirīgās, taču papildinošās iespējas attiecībā uz Prespas parka saglabāšanu un apsaimniekošanu,
      ŅEMOT VĒRĀ pieredzi, kas kopš 2000. gada pagaidu koordinācijas komitejas un tās sekretariāta darbības rezultātā gūta no trīspusējās sadarbības Prespas parka satvarā,
      ŅEMOT VĒRĀ Stratēģisko Prespas parka ilgtspējīgas attīstības rīcības plānu, kas izstrādāts pagaidu koordinācijas komitejā un tās sekretariātā,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      PIRMĀ DAĻA

         VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

      1. pants
      Definīcijas
      Šajā nolīgumā:

                  —

                  “Prespas parks” (“parks”) ir ģeogrāfisks apgabals, kas atrodas to trīs valstu teritorijā, kurām ir kopīgs Prespas ezeru baseins, kurš ietver virszemes ūdeņus un pareizi iedalītus gruntsūdeņus, un kas saskaņā ar 2000. gada 2. februāra deklarāciju noteikts par pārrobežu aizsargājamo teritoriju,

                  —

                  “pārrobežu ietekme” ir jebkāda ietekme uz vidi, kas konstatēta Puses jurisdikcijā esošā teritorijā, tostarp nelabvēlīga ietekme uz cilvēka veselību un drošību, floru, faunu, augsni, gaisu, ūdeni, klimatu, ainavu un vēstures pieminekļiem vai citām fiziskām konstrukcijām vai šo faktoru mijiedarbība, kā arī šo faktoru izmaiņu radītā ietekme uz kultūras mantojumu vai sociālekonomiskajiem apstākļiem, ko izraisa pārmaiņas, kuru fiziskā izcelsme pilnībā vai daļēji atrodas teritorijā, kas ir citas Puses jurisdikcijā.

            2. pants
      Nolīguma mērķis
      Puses sadarbojas, lai nodrošinātu integrētu ekosistēmas aizsardzību un Prespas parka ilgtspējīgu attīstību, tostarp integrētu upes baseina apsaimniekošanas plānu izstrādi, saskaņā ar starptautiskajiem un Eiropas Savienības standartiem.
      OTRĀ DAĻA

         SADARBĪBAS PRINCIPI

      3. pants
      Pamatpienākumi
      1.   Nolīguma 2. pantā noteikto mērķu izpildīšanai Puses veic vajadzīgos pasākumus un izmanto labākos pieejamos tehniskos paņēmienus, atsevišķi vai sadarbībā, balstoties uz suverēnu vienlīdzību, teritoriālo integritāti, abpusēju izdevīgumu un labticību, lai:

                  a)

                  apdomīgi pārvaldītu Prespas ezeru ūdens kvalitāti un kvantitāti, īpašu uzmanību pievēršot abu ezeru ūdens līmenim;

                  b)

                  novērstu, kontrolētu un samazinātu piesārņojumu Prespas ezeru ūdeņos;

                  c)

                  aizsargātu un saglabātu parka bioloģisko daudzveidību, jo īpaši aizsargājot endēmiskās, retās, apdraudētās vai izzūdošu floras un faunas sugas un atjaunojot un apsaimniekojot jutīgos biotopus, kā arī ekosistēmas un ekosistēmu pakalpojumus, balstoties uz starptautiskiem un ES tiesību aktiem, tostarp Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK, un ES politiku bioloģiskās daudzveidības jomā;

                  d)

                  aizsargātu augsni no erozijas, noplicināšanas, infekcijām un piesārņojuma;

                  e)

                  nodrošinātu, veicinātu un kontrolētu apdomīgu Prespas parka dabas resursu izmantošanu un ilgtspējīgu attīstību;

                  f)

                  nepieļautu svešu dzīvnieku un augu sugu ieviešanos un vairošanos;

                  g)

                  efektīvi regulētu darbības, kas rada vai var radīt negatīvu ietekmi uz Prespas ezeriem, ar mērķi novērst vai līdz minimumam samazināt šādu ietekmi.

            2.   Šajā nolūkā Puses:

                  a)

                  izstrādā un ievieš integrētus apsaimniekošanas plānus un programmas parka aizsardzībai un ilgtspējīgai attīstībai saskaņā ar stratēģisko rīcības plānu Prespas parka ilgtspējīgai attīstībai;

                  b)

                  izstrādā saskaņotas stratēģijas teritoriālajiem, pilsētbūvniecības un citu zemes izmantojuma veidu plāniem, kā arī aizsargājamās teritorijas apsaimniekošanas plānus, lai nodrošinātu sateces baseina teritorijas apsaimniekošanu saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu un pastiprinātu aizsardzību, kas jānodrošina parkam, balstoties uz starptautiskiem un ES tiesību aktiem, tostarp Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK;

                  c)

                  apstiprina un godīgi piemēro vides standartus un kritērijus attiecībā uz sateces baseinu, kā aprakstīts 4. pantā;

                  d)

                  pieņem un īsteno juridiskos, administratīvos, ekonomiskos, finansiālos un tehniskos pasākumus ar mērķi nodrošināt:

                              i)

                              ciktāl tas iespējams, ilgtspējīgas lauksaimniecības un mazietekmējošas lopkopības metožu izmantošanu, balstoties uz teritorijas noslodzes kapacitāti un zvejas noteikumiem, kas saderīgi ar apdomīgas izmantošanas jēdzienu;

                              ii)

                              mājsaimniecības un lauksaimniecības atkritumu apsaimniekošanu saskaņā ar labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem;

                              iii)

                              ceļu un sakaru tīklu un citu sociālās infrastruktūras un pakalpojumu uzlabošanu un modernizāciju tādā veidā, kas ir saskaņā ar bioloģiskās daudzveidības aizsardzību, aizsargājamo zonu saglabāšanu un Prespas parka ilgtspējīgu attīstību;

                  e)

                  atvieglo regulāru ideju apmaiņu starp Pusēm, saglabā tradicionālo arhitektūru un pieminekļus, izstrādā un īsteno kopīgu stratēģiju tūrisma veicināšanai parkā un uzlabo sabiedrības informētību un izglītotību vides jomā kā līdzekli vietēja mēroga risinājumu panākšanai;

                  f)

                  veicina pilnīgu un efektīvu sateces baseina iedzīvotāju tiesību izmantošanu attiecībā uz piekļuvi vides informācijai, publisku dalību lēmumu pieņemšanā vides jautājumos un piekļuvi jurisdikcijai šādos jautājumos;

                  g)

                  izveido un uztur efektīvu, uz kopēju standartu balstītu uzraudzības sistēmu, lai novērotu, apsaimniekotu un kontrolētu ezeru un to sateces baseina stāvokli no vides viedokļa;

                  h)

                  ārkārtas situācijas gadījumā pieņem kopējus pasākumus, lai šādu situāciju ātri novērtētu un mazinātu.

            4. pants
      Vides standarti un kritēriji
      1.   Šā nolīguma Puses ar 10. pantā aprakstītās komitejas palīdzību nosaka precīzus kritērijus, standartus, ierobežojumus un mērķus parka aizsardzībai, saglabāšanai un attīstībai saskaņā ar 2. pantā noteiktajiem mērķiem.
      2.   Šim nolūkam Puses veic attiecīgus pasākumus, lai:

                  a)

                  izpildītu juridiskās saistības, kas izriet no starptautiskajām un ES normām un standartiem ezeru un to sateces baseina aizsardzībai un saglabāšanai;

                  b)

                  attiecīgos valsts standartus un kritērijus vides jomā pielāgotu vietējiem apstākļiem un baseina vajadzībām;

                  c)

                  pieprasītu izmantot labāko pieejamo tehnoloģiju un mūsdienīgu praksi vides jomā.

            5. pants
      Ilgtspējīga ūdens resursu apsaimniekošana
      Puses vienojas sadarboties Prespas parka ūdens resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas jomā. Tas ietver integrētu virszemes ūdens un gruntsūdens resursu apsaimniekošanu baseina līmenī, balstoties uz Direktīvu 2000/60/EK un saistītām direktīvām, kas nodrošinās:

                  a)

                  pietiekamu pienācīgas kvalitātes ūdens daudzumu izmantošanai kā dzeramo ūdeni;

                  b)

                  pietiekamu pienācīgas kvalitātes ūdens daudzumu dabisko ūdens ekosistēmu, tostarp mitrāju, un to funkciju saglabāšanai, aizsardzībai un, vajadzības gadījumā, atjaunošanai;

                  c)

                  pietiekamu pienācīgas kvalitātes ūdens daudzumu citiem likumīgiem lietojumiem, kas uzlabo vietējās sabiedrības ilgtspējīgu ekonomisko un sociālo attīstību, ņemot vērā nepieciešamību pielāgoties varbūtējai klimata pārmaiņu radītajai ietekmei;

                  d)

                  tās negatīvās ietekmes reabilitēšanu un mazināšanu, ko radījusi iepriekšēja hidroloģiska rakstura iejaukšanās, īpašu uzsvaru liekot uz upes Devolli – Prespas mazā ezera sistēmu;

                  e)

                  aizsardzību pret ūdens destruktīvo ietekmi (plūdi, erozija u. c.), izmantojot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus;

                  f)

                  dažādu lietojumu rezultātā radušos interešu konfliktu atrisināšanu; un

                  g)

                  izveidojamās ūdens resursu apsaimniekošanas sistēmas efektīvu kontroli.

            Šim nolūkam Puses izveidos darba grupu ūdens resursu jautājumos, kā noteikts 14. pantā.
      6. pants
      Datu un informācijas apmaiņa
      Lai palīdzētu sasniegt efektīvu Prespas parka aizsardzību, Puses izveido oficiālu sistēmu regulārai informācijas apmaiņai starp šo valstu kompetentajām iestādēm, tostarp apmaiņai ar:

                  a)

                  kvalitatīviem un kvantitatīviem datiem par ūdeni, ūdens ekosistēmām un nozīmīgiem biotopiem un sugām;

                  b)

                  pieredzi, kas gūta, piemērojot labākos pieejamos tehniskos paņēmienus un pētniecības un izstrādes rezultātus mitrāju aizsardzības un ūdens apsaimniekošanas jomā, un īstenojot pasākumus piesārņojuma novēršanai, samazināšanai un kontrolei.

            7. pants
      Pārrobežu ietekme
      Puses sadarbojas, lai vienotos par pasākumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu vides un jo īpaši ūdens resursu integritāti parka iekšienē un likvidētu vai mazinātu cilvēka darbību rezultātā radīto pārrobežu ietekmi uz vidi. Konkrētāk, Puses sadarbojas, lai šai teritorijai izstrādātu un piemērotu pienācīgas ietekmes uz vidi novērtējuma procedūras saskaņā ar Espo konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā, kam tās ir Puses.
      8. pants
      Sadarbība ar starptautiskām organizācijām un līdzekļu devējiem
      Īstenojot šo nolīgumu, Puses meklēs partnerus vietējā, valsts un starptautiskā mērogā un jo īpaši sadarbosies ar:

                  —

                  Ramsāres konvenciju un MedWet iniciatīvu,

                  —

                     UNDP,

                  —

                     GEF,

                  —

                  divpusējiem līdzekļu devējiem, kas darbojas šajā reģionā, piemēram, KfW, GTZ un SDC,

                  —

                     UNESCO,

                  —

                     IUCN,

                  —

                  Eiropas Savienības iestādēm

                  —

                  un citiem.

            TREŠĀ DAĻA

         SADARBĪBAS MEHĀNISMI

      9. pants
      Augsta līmeņa segments
      Trīs valstu Pušu vides ministri un ES pārstāvji regulāri tiekas, lai izskatītu virzību šā nolīguma īstenošanā un 2. pantā noteikto mērķu sasniegšanā, izskatītu Prespas parka apsaimniekošanas komitejas un tai pakļauto struktūru darbu, izveidotu plānu kopīgiem pasākumiem Prespas parkā un sniegtu politiskas norādes. Šīs sanāksmes organizē vismaz vienu reizi divos gados, ja vien Puses nav nolēmušas citādi, vai pēc Puses rakstveida pieprasījuma vietā, ko izraugās pēc trīs valstu Pušu rotācijas principa.
      10. pants
      Prespas parka apsaimniekošanas komiteja
      1.   Lai nodrošinātu efektivitāti šajā nolīgumā norādīto mērķu un saistību sasniegšanā, Puses ar šo izveido Prespas parka apsaimniekošanas komiteju.
      2.   Prespas parka apsaimniekošanas komitejai ir starptautiska daudzpusējas iestādes tiesībspēja, kas vajadzīga, lai pildītu tās funkcijas, tostarp uzturētu attiecības ar līdzekļu devējiem ar mērķi nodrošināt projektus un līdzekļus, kas tiks izmantoti šā nolīguma īstenošanai.
      3.   Prespas parka apsaimniekošanas komitejai ir šāds sastāvs:

                  a)

                  viens vides ministrijas pārstāvis no katras valsts Puses un viens Eiropas Savienības pārstāvis;

                  b)

                  viens Prespas reģiona vietējās sabiedrības pārstāvis no katras valsts Puses;

                  c)

                  viens tādas vides nevalstiskās organizācijas (VNO) pārstāvis no katras valsts Puses, kas veic nozīmīgas vietēja mēroga darbības Prespas parkā;

                  d)

                  viens aizsargājamās teritorijas vietējo apsaimniekošanas iestāžu pārstāvis no katras valsts Puses;

                  e)

                  viens pastāvīgs novērotājs no Konvencijas par mitrājiem (Ramsāres konvencijas) MedWet iniciatīvas;

                  f)

                  viens pastāvīgs novērotājs no Ohridas Apsaimniekošanas komitejas.

            Pušu pārstāvjus Komitejā oficiāli ieceļ trīs mēnešu laikā no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas.
      4.   Komiteja tiekas regulāri (divas reizes gadā). Ārkārtas komitejas sanāksmes rīko pēc jebkuras Puses pieprasījuma.
      5.   Katru kalendāra gadu regulāro sanāksmju norises vietu izraugās pēc valstu Pušu rotācijas principa. Tāpēc divas secīgas parastās sanāksmes rīko katrā valstī ik pēc trim gadiem. Vēlams, lai regulāro sanāksmju norises vieta būtu Prespas reģionā.
      6.   Sanāksmes vada tās valsts Puses pārstāvis, kurā sanāksme tiek organizēta. Sanāksmju vadīšanas periodā ievēro 5. punktā minēto ikgadējās rotācijas principu.
      7.   Komitejas darba valoda ir angļu valoda.
      8.   Pirmajā sanāksmē komiteja apstiprina tās iekšējos organizācijas un procedūras noteikumus.
      9.   Komiteja tās sanāksmēs var uzaicināt piedalīties ekspertus atkarībā no sanāksmē izskatītā temata un īpašu jautājumu risināšanai var izveidot darba grupas, kurās piedalās eksperti un oficiāli pārstāvji. Atbilstīgi šim nolīgumam (14. pants) pirmo darba grupu izveido ūdens apsaimniekošanas jautājumos.
      10.   Pēc četriem gadiem no komitejas darbības uzsākšanas Prespas parka Apsaimniekošanas komitejas darbību un efektivitāti izskatīs 9. pantā minētais Augsta līmeņa segments un, ja vajadzīgs, komitejas sastāvu un pilnvaras pielāgos saskaņā ar šā nolīguma 17. pantu.
      11. pants
      Apsaimniekošanas komitejas funkcijas
      Prespas parka apsaimniekošanas komitejas pienākumi ir šādi.

                  1.

                  Uzraudzīt un koordinēt pasākumus, kas veikti Prespas parka aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības nolūkā, īstenojot šo nolīgumu un stratēģisko rīcības plānu Prespas parka ilgtspējīgai attīstībai.

                  2.

                  Identificēt un ieteikt Pusēm un citām iesaistītajām personām nākamos soļus un vajadzīgo rīcību, pasākumus un darbības šā nolīguma īstenošanai un aicināt tās sadarboties, lai saskaņotu un īstenotu kopīgus projektus. Konkrētāk, komiteja palīdz Pusēm īstenot šo nolīgumu un stiprināt tā efektivitāti, sniedzot ieteikumus un atzinumus šādos jautājumos:

                              a)

                              to standartu, vides kritēriju un prasību izstrāde un piemērošana, kas būs par pamatu tam, lai panāktu ezeru un to sateces baseina integrētu aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību;

                              b)

                              sateces baseina reglamentējošās sistēmas, tostarp teritoriālo plānu un aizsargājamās teritorijas noteikumu un apsaimniekošanas plānu, realizācija;

                              c)

                              tādu Prespas parkā īstenojamo stratēģiju, integrētu apsaimniekošanas plānu un programmu izstrāde un piemērošana, kas ietekmē vai var ietekmēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu;

                              d)

                              efektīva monitoringa programmas piemērošana, lai novērotu, pārvaldītu un kontrolētu vides stāvokli un virszemes ūdens un gruntsūdens objektu statusu;

                              e)

                              prioritāro virzienu un zinātnisko pētījumu un pētniecības programmu noteikšana Prespas parka aizsardzībai un ilgtspējīgai attīstībai un ekspertu informācijas publicēšanas veicināšana;

                              f)

                              ar Prespas ezeru teritoriju saistītās vides informācijas apkopošana, sagatavošana un publicēšana;

                              g)

                              valsts, nevalstisko organizāciju un citu iesaistīto personu dalības veicināšana ezeru un to sateces baseina aizsardzībā.

                  3.

                  Atvieglot pārrobežu plānošanas un darbību saskaņošanu, ko veic aizsargājamās teritorijas vietējās apsaimniekošanas struktūras trīs iesaistītajās valstīs.

                  4.

                  Novērtēt notiekošo darbību rezultātus saskaņā ar 2. pantā paredzētajiem mērķiem un plaši izplatīt gūtos secinājumus.

                  5.

                  Būt par vadošo struktūru Pasaules Vides fondam un citām līdzīgām programmām un projektiem, kas attiecas uz parku.

                  6.

                  Identificēt un ierosināt iespējamos valsts, Eiropas un starptautiska līmeņa finansējuma avotus vajadzīgajai rīcībai, pasākumiem un projektiem.

                  7.

                  Apkopot pieejamo informāciju par ezeriem un to sateces baseinu, pieprasīt un saņemt priekšlikumus no valsts iestādēm, struktūrām un nevalstiskajām organizācijām, lai uzlabotu komitejas darbu un pastiprinātu Pušu saistības nolīguma īstenošanā.

                  8.

                  Sagatavot un publicēt ikgadēju ziņojumu par Prespas parka vides stāvokli, kurā iekļauj vienu sadaļu, kurā raksturots komitejas darbs.

                  9.

                  Sadarboties ar Ohridas apsaimniekošanas komiteju, iegūt novērotāja statusu tās sanāksmēs un koordinēt rīcību, lai gūtu vislabākos rezultātus plašāka reģiona aizsardzībā un ilgtspējīgā attīstībā.

                  10.

                  Sniegt atbilstīgu ieguldījumu sarunu dialoga procesā attiecībā uz paplašinātā Drinas baseina ilgtspējīgu apsaimniekošanu.

                  11.

                  Sniegt ieguldījumu Pušu un starptautiskās kopienas resursu mobilizācijā, lai vajadzības gadījumā pārvaldītu riskus un mazinātu negatīvo ietekmi tādos neparedzētos gadījumos kā, piemēram, plūdi, mežu ugunsgrēki un citas dabas vai antropogēnas katastrofas, kā arī aizsargātu parka jutīgās ekosistēmas, to funkcijas un pakalpojumus no klimata pārmaiņu radītās ietekmes.

            12. pants
      Apsaimniekošanas komitejas lēmumi
      1.   Komiteja pieņem lēmumus vienprātīgi. Ja vienprātība netiek panākta, jautājumu nosūta izskatīšanai Augsta līmeņa segmentam.
      2.   Komiteja nosūta ieteikumus Pusēm.
      3.   Katra Puse īsteno komitejas ieteikumus saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem un regulāri ziņo komitejai par veiktajiem pasākumiem šo ieteikumu īstenošanai.
      4.   Gadījumā, ja Puse nespēj vai tikai daļēji spēj īstenot kādu no komitejas ieteikumiem, tā informē komiteju, paskaidro neīstenošanas iemeslus un ierosina īstenošanas kārtību un termiņus.
      5.   Komiteja uztur reģistru par pieņemtajiem lēmumiem.
      13. pants
      Sekretariāts
      1.   Komitejai pienākumu izpildē palīdz tai pakļauta tehniska struktūra – sekretariāts.
      2.   Sekretariātā ir trīs personas, viena no katras valsts Puses, ko ieceļ vides ministrija, un sekretariātu vada eksperts pārrobežu sadarbības jautājumos par aizsargājamām teritorijām un upju baseinu apsaimniekošanu, kuru komiteja izraugās starptautiska konkursa kārtībā.
      3.   Sekretariāta darba pamatā ir Apsaimniekošanas komitejas lēmumi, un to pārrauga komitejas priekšsēdētājs.
      4.   Sekretariāts budžeta pieejamības robežās veic šādus konkrētus uzdevumus:

                  a)

                  sagatavo Prespas parka Apsaimniekošanas komitejas ikgadējo darba plānu kopā ar detalizētu budžetu un specializētus darba plānus (piemēram, komunikācijas plānu) ar detalizētiem budžetiem un atskaiti par šo plānu īstenošanu;

                  b)

                  sagatavo vai palīdz sagatavot sanāksmes, ko rīko šā nolīguma satvarā;

                  c)

                  sekmē apspriedes par politiku un citiem ar šo nolīgumu saistītiem svarīgiem jautājumiem starp iesaistītajām personām un darba grupu un/vai ekspertu grupu apspriedes politikas veidošanas un tehniskā līmenī;

                  d)

                  ievāc, novērtē un izsūta datus un informāciju par tiesību aktiem, pasākumiem un darbībām, kam ir vai varētu būt būtiska ietekme uz 2. pantā minēto mērķu sasniegšanu;

                  e)

                  sagatavo atskaites par kopīgiem projektiem;

                  f)

                  apkopo, novērtē, publicē un veicina zinātnisko pētniecību un sadarbību Prespas parkā;

                  g)

                  sazinās un rīko sanāksmes ar līdzekļu devējiem; sagatavo vai palīdz sagatavot projektu dokumentus;

                  h)

                  tulko svarīgākos dokumentus; sniedz tehnisku un administratīvu atbalstu vietējās sabiedrības pārstāvjiem;

                  i)

                  pārstāv komiteju starptautiskos forumos;

                  j)

                  veic citus komitejas noteiktos uzdevumus.

            5.   Sekretariāta atrašanās vieta uz četriem gadiem pēc rotācijas principa vai līdz brīdim, kad par to citādi nolemj komiteja, ir Agios Germanos (Grieķija).
      6.   Komiteja ir pilnvarota noslēgt ar mītnes valsti atrašanās vietas nolīgumu par sekretariāta funkciju pildīšanu.
      14. pants
      Darba grupa ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumos
      1.   Prespas parka Apsaimniekošanas komiteja izveidos darba grupu ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumos saskaņā ar 10. panta noteikumiem.
      2.   Valstis Puses pēc apspriešanās izraugās par šīs darba grupas locekļiem iestādes un struktūras, kas ir kompetentas ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumos tajā Prespas parka daļā, kas ir to teritorijā, un par šādu izraudzīšanos informē Prespas parka Apsaimniekošanas komitejas priekšsēdētāju.
      3.   Darba grupa ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumos ierosinās ieteikumus, balstoties uz integrētas upju baseinu apsaimniekošanas principiem, kā atspoguļots ES Ūdens pamatdirektīvā (2000/60/EK), lai tos pieņemtu Apsaimniekošanas komiteja.
      4.   Darba grupas īpašos uzdevumus un pilnvaras nosaka valstu Pušu savstarpējās apspriedēs.
      5.   Darbības izmaksas, kas radušās Darba grupai ūdens resursu apsaimniekošanas jautājumos (piedalīšanās sanāksmēs vai to organizēšana), četrus gadus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā sedz Grieķijas Vides, enerģētikas un klimata pārmaiņu ministrija.
      15. pants
      Kopīgo struktūru izdevumi
      1.   Prespas parka Apsaimniekošanas komitejas darba plāna īstenošanu finansē ar regulārām ikgadējām iemaksām, ko veic Puses, un no citiem avotiem.
      2.   Katra Puse principā sedz izdevumus, kas saistīti ar attiecīgās valsts dalībnieku piedalīšanos komitejas, sekretariāta un darba grupu sanāksmēs, izņemot 14. panta 5. punktā minētos izdevumus.
      3.   Puse, kuras teritorijā tiks organizēta komitejas sanāksme, sedz sanāksmes organizēšanas izdevumus.
      4.   Sekretariāts sagatavos ikgadēju budžetu, kurš ietver sekretariāta izmaksas un kuru iesniedz apstiprināšanai komitejā, un kuru finansē ar regulārām ikgadējām iemaksām, ko veic valstis Puses, un no citiem avotiem. Biroja aprīkojumu nodrošinās Puse, kurā atrodas sekretariāts, un to parasti neiekļauj budžetā.
      CETURTĀ DAĻA

         DOMSTARPĪBU IZŠĶIRŠANA

      16. pants
      Ja starp Pusēm rodas domstarpības attiecībā uz šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu, Puses panāk risinājumu sarunu ceļā vai kādā citā tām pieņemamā starptautiska līmeņa domstarpību izšķiršanas veidā.
      PIEKTĀ DAĻA

         NOBEIGUMA NOTEIKUMI

      17. pants
      Grozījumi nolīgumā
      1.   Ikviena Puse var ierosināt šā nolīguma grozījumus.
      2.   Par visiem grozījumiem šajā nolīgumā vienojas vienprātīgi. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar 18. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.
      18. pants
      Stāšanās spēkā
      1.   Nolīgumu ratificē saskaņā ar katras Puses iekšējām procedūrām.
      2.   Nolīgums stājas spēkā dienā, kad saņemts pēdējais rakstveida paziņojums, ar kuru Puses paziņo viena otrai par nolīguma ratificēšanu.
      19. pants
      Saistība ar citiem nolīgumiem
      1.   Nekas šajā nolīgumā neietekmē Puses tiesības vai pienākumus, kas izriet no cita nolīguma, kurš ir spēkā dienā, kad spēkā stājas šis nolīgums. Nekas šajā nolīgumā neietekmē Puses tiesības vai pienākumus, kas izriet no ES tiesību aktiem.
      2.   Šā nolīguma īstenošanas vajadzībām Puses drīkst noslēgt divpusējus vai trīspusējus nolīgumus vai vienošanās, kas nav pretrunā šim nolīgumam.
      20. pants
      Nolīguma darbības termiņš un laušana
      Nolīgums ir spēkā nenoteiktu laiku, ja vien kāda no Pusēm diplomātiskā veidā nepaziņo par savu vēlmi lauzt nolīgumu, šādā gadījumā nolīgums beidz darbību pēc sešiem mēnešiem, sākot no šāda rakstiska paziņojuma datuma. Ja vien nav panākta cita vienošanās, šāda darbības beigšana neietekmē citas spēkā esošās vienošanās vai projektus, kas sagatavoti saskaņā ar šo nolīgumu.

         Sagatavots Pili 2010. gada 2. februārī četrās oriģināla kopijās angļu valodā, visas ir vienlīdz autentiskas.

            TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.


title: 2013/624/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotā Eiropas kopuzņēmuma 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ), ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/363

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotā Eiropas kopuzņēmuma 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/624/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotā Eiropas kopuzņēmuma 2011. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta Budžeta un Budžeta kontroles komitejas apvienotās delegācijas secinājumus pēc ITER apmeklējuma Kadarašā 2011. gada 16.–18. maijā,

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05755/2013 – C7-0040/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (3) atcelšanu un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. marta Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (4), un jo īpaši tā 5. panta 3. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0077/2013),

               1.

               sniedz Eiropas kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām direktoram apstiprinājumu par kopuzņēmuma 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 6, 10.1.2013., 36. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 90, 30.3.2007., 58. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotā Eiropas kopuzņēmuma 2011. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta Budžeta un Budžeta kontroles komitejas apvienotās delegācijas secinājumus pēc ITER apmeklējuma Kadarašā 2011. gada 16.–18. maijā,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05755/2013 – C7-0040/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (3) atcelšanu un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. marta Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (4), un jo īpaši tā 5. panta 3. punktu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0077/2013),

                  A.

                  tā kā Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām (“Kopuzņēmums”) izveidoja 2007. gada martā uz 35 gadiem;

                  B.

                  tā kā Kopuzņēmums ieguva autonomiju 2008. gada martā;

                  C.

                  tā kā Revīzijas palāta norāda, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Kopuzņēmuma gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  D.

                  tā kā Revīzijas palāta 2008. gada 9. oktobrī sniedza Atzinumu Nr. 4/2008 par Kopuzņēmuma Finanšu nolikumu,

                  E.

                  tā kā Kopuzņēmuma izveides brīdī tika lēsts, ka kopējais orientējošais resursu apjoms, kas tam nepieciešams laikposmā no 2007. gada līdz 2014. gadam, ir EUR 9 653 000 000,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  norāda, ka Kopuzņēmuma gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Kopuzņēmuma finanšu stāvokli 2011. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Kopuzņēmuma Finanšu nolikums;

                  2.

                  norāda, ka Kopuzņēmuma 2011. finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi;

                  3.

                  norāda, ka pieejamo saistību un maksājumu apropriāciju izlietojums bija attiecīgi 99,7 % un 85,7 %, respektīvi, atgādina, ka no EUR 611 000 000 saistību apropriāciju, kas bija pieejamas pamatdarbības nodrošināšanai, 42 % īstenoja kā tiešas individuālas saistības, bet pārējos 58 % īstenoja kā vispārējas saistības;

                  4.

                  atzinīgi vērtē ITER departamenta, Administratīvās nodaļas un Budžeta un finanšu nodaļas vadītāju iecelšanu amatā 2011. gadā pēc tam, kad 2010. gadā tika pieņemts vadības uzlabošanas plāns par finanšu un pamatdarbību funkciju nodalīšanu;

                  5.

                  pauž nožēlu, ka Kopuzņēmuma iekšējais revidents ir izteicis bažas gan par finanšu procedūru, gan arī par pienākumu nošķiršanu; mudina Kopuzņēmumu nekavējoties pienācīgi sistematizēt finanšu procedūru sistēmu un nošķirt visus pienākumus, kuri nav savienojami;

                  6.

                  sagaida, ka Kopuzņēmums:

                              —

                              pilnībā īstenos un izmantos integrētu mehānismu budžeta, finanšu un ar pamatdarbību saistītās informācijas administrēšanai,

                              —

                              pilnībā īstenos rīcības plānus, ko Kopuzņēmums pieņēma pēc finanšu plūsmas, dotāciju pārvaldības un ekspertu līgumu iekšējās revīzijas,

                              —

                              galvenais grāmatvedis pabeigs saistīto sistēmu apstiprināšanu,

                              —

                              pieņems dotāciju un darbības līgumu visaptverošu ex post pārbaužu stratēģiju,

                              —

                              pārvaldīs risku visa uzņēmuma līmenī;

         Iepirkumi un dotācijas

                  7.

                  uzsver to, ka saskaņā ar Revīzijas palātas 2010. gada ziņojumā minēto, Kopuzņēmumam jāturpina centieni palielināt konkurenci, jo ar pamatdarbību saistītajās iepirkumu procedūrās, kas tika parakstītas 2011. gadā, tas vēl arvien saņēma maz piedāvājumu, proti, vidēji divus piedāvājumus vienā konkursā, savukārt dotāciju konkursos vidēji tikai vienu priekšlikumu katrā konkursā; norāda, ka Kopuzņēmuma darbības veidu raksturo tādu tehnoloģisku komponentu iepirkumi, kuri līdz šim nav pastāvējuši un kuriem vēl nav noteikta nekāda komercvērtība, un kuri ir izveidoti eksperimentāla kodolsintēzes reaktora celtniecībai ārkārtīgi sarežģītā tirgū, kurā dominē monopola vai oligopola situācija; atkārtoti uzsver, ka Kopuzņēmumam visos iespējamos iepirkumos jāatrod visizdevīgākais risinājums;

                  8.

                  pauž nožēlu, ka vienā gadījumā nebija pienācīgi pamatots lēmums anulēt atklātu procedūru un izmantot sarunu procedūru, savukārt citā gadījumā Kopuzņēmums nolēma turpināt sarunas ar diviem uzņēmumiem, kuri bija iesnieguši priekšlikumus atklātā procedūrā, lai gan viens no tiem neatbilda tehniskajiem noteikumiem; turklāt pauž nožēlu, ka vēl vienā gadījumā nebija pienācīgi pamatota nedz izvēle par labu sarunu procedūrai, nedz līgumā noteiktie daudzumi un cena;

                  9.

                  pauž bažas, ka Revīzijas palātas veiktajā revīzijā apstiprinājās 2011. gadā iepirkuma jomā veiktās iekšējās revīzijas konstatētie fakti, proti, tas, ka:

                              —

                              paredzēto konkursu ex ante reklāmai netiek izmantoti iepriekšēji informatīvi paziņojumi,

                              —

                              nav sistēmas, kurā sekot līdzi līgumprasību izmaiņām un pārvaldīt tās, tātad arī apzināt un koriģēt izmaksu novirzes,

                              —

                              publisko iepirkumu process bieži ir pārāk ilgs un pastāv nepilnības konkursa dokumentu sagatavošanā,

                              —

                              nav pienācīgi dokumentētas izmaksu aplēses;

                  10.

                  šajā saistībā pieprasa iesniegt Eiropas Parlamentam detalizētu progresa ziņojumu, tajā iekļaujot konkrētus priekšlikumus minēto trūkumu pakāpeniskai novēršanai;

                  11.

                  pauž nožēlu par to, ka Revīzijas palāta konstatēja, ka nav pietiekami dokumentētas arī ex ante kontroles procedūras, kuras piemēro maksājumiem, kas veikti atbilstoši līgumiem un dotācijas nolīgumiem;

         Kvalitātes nodrošināšanas revīzija un iepirkuma un dotāciju ex post kontrole

                  12.

                  pauž bažas par to, ka Kopuzņēmumam gan ir sistēma, pēc kuras līgumslēdzēju līmenī veic revīzijas ar mērķi pārbaudīt, vai ir ievērotas kvalitātes nodrošināšanas prasības, taču šo revīziju tvērumā neietilpst līguma izpildes finansiālie aspekti; aicina Kopuzņēmumu nodrošināt, lai revīzijas sistēma ietvertu Kopuzņēmuma finanšu interešu aizsardzību, tajā iekļaujot finansiālos un līgumiskos aspektus;

                  13.

                  norāda, ka, neraugoties uz 2011. gadā uzsāktajām ex post pārbaudēm, lai novērtētu piešķirto dotāciju īstenošanas likumību un pareizību, Kopuzņēmumam nav vispārējas ex post kontroles stratēģijas, kas aptvertu dotācijas līgumu un iepirkuma līgumu izpildi; mudina Kopuzņēmumu noteikt un īstenot vispārēju ex post kontroles stratēģiju, kas pilnā apmērā ietvertu budžeta resursu izdevumus;

         Intelektuālā īpašuma tiesības un nozares politika

                  14.

                  norāda, ka 2012. gada 28. martā valde apstiprināja Kopuzņēmuma politiku attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām un informācijas izplatīšanu, tomēr norāda, ka valde vēl nav apstiprinājusi Statūtos paredzēto nozares politiku;

         Dalības maksas kavējumi

                  15.

                  pauž nožēlu par to, ka 12 dalībnieki 2011. gada iemaksas veica ar kavēšanos;

                  16.

                  uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai visi Kopuzņēmuma dalībnieki ievērotu dalības maksas iemaksas termiņu; atbalsta to, ka minētos pasākumus apstiprināja valdes, lai iekasētu nokavējuma procentu likmes ikgadējās dalības maksas novēlota maksājuma gadījumā;

         Komisijas Iekšējās revīzijas dienests

                  17.

                  norāda, ka Kopuzņēmuma valde 2011. gada 25. novembrī pieņēma Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta uzdevumu aprakstu, kā arī saskaņotu stratēģisko revīzijas plānu 2012.–2014. gadam, un ir attiecīgi grozīts tā finanšu nolikums, lai tas atbilstu tiem pamatregulas noteikumiem, kas attiecas uz Komisijas iekšējā revidenta pilnvarām; atgādina, ka Kopuzņēmums sāka patstāvīgi darboties 2008. gada martā;

         Finanšu nolikums un tā īstenošanas kārtība

                  18.

                  atzinīgi vērtē faktu, ka Kopuzņēmuma Valde 2011. gada 1. jūnija sēdē nolēma atbalstīt gandrīz visus Revīzijas palātas atzinuma Nr. 4/2008 konstatējumus par Kopuzņēmuma Finanšu nolikumu (37 ieteikumus pieņēma pilnībā, 11 – ar komentāriem, un tikai divus noraidīja);

                  19.

                  atzīmē, ka Revīzijas palāta uzskata, ka dažos Kopuzņēmuma īstenošanas kārtības noteikumos bez pietiekama pamata ir atkāpes no ES Finanšu regulas īstenošanas kārtības; atzinīgi vērtē Kopuzņēmuma precizējumu, ka grozītie īstenošanas noteikumi sniedz pietiekamus norādījumus attiecībā uz Kopuzņēmuma darbības īstenošanu, kas attiecas, piemēram, uz aizdevumu ņemšanu un piešķiršanu vai noteikumiem par ieguldījumu natūrā novērtēšanu;

         Savienības ieguldījums ITER celtniecības fāzē

                  20.

                  atgādina, ka Padome 2010. gada jūlijā pārskatīja Kopuzņēmuma celtniecības fāzei paredzēto budžeta aplēsi, ko noteica EUR 6 600 000 000 apmērā (pēc 2008. gada vērtības), sākotnējo tāmi divkāršojot; pauž bažas, ka Kopuzņēmums pārskata visus līdzšinējos izdevumus atbilstoši 2008. gada vērtībai, lai varētu noteikt iespējamās novirzes attiecībā uz paredzēto budžeta tāmi; norāda, ka Kopuzņēmums ir ieviesis līdzekli, ar ko regulāri uzraudzīt aplēšu pamatotību un ziņot par iespējamām novirzēm; sagaida, ka Kopuzņēmums informēs budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šīs analīzes rezultātiem;

         Nolīgums ar uzņēmējvalsti

                  21.

                  pieņem zināšanai – lai gan Kopuzņēmums un Spānijas Karaliste kā uzņēmējvalsts ir parakstījuši līgumu par atrašanās vietu un atbalstu, privilēģijām un imunitāti, pastāvīgas telpas Kopuzņēmumam vēl nav ierādītas; tomēr norāda, ka Kopuzņēmums vēl arvien izmanto pagaidu telpas, kuras apmaksā Spānijas Karaliste;

         Citi jautājumi

                  22.

                  atkārtoti aicina Revīzijas palātu pieņemamā termiņā iesniegt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par kopīgām problēmām, kas saistītas ar kopuzņēmumu atšķirīgo statusu un kas šiem veidojumiem būtu jārisina kopā ar saviem partneriem, lai nodrošinātu pievienoto vērtību un Savienības pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu programmu efektīvu īstenošanu; turklāt norāda, ka minētajā ziņojumā būtu jāiekļauj novērtējums par kopuzņēmumu izveides un struktūras efektivitāti.

         (1)  OV C 6, 10.1.2013., 36. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 90, 30.3.2007., 58. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2013/558/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ), ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/169

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/558/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildi (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (4), un jo īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0069/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktorei apstiprinājumu par Centra 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 12. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildi (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (4), un jo īpaši tās 14. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0069/2013),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra (“Centrs”) gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā 2012. gada 10. maijā Parlaments sniedza Centra direktorei apstiprinājumu par Centra 2010. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                              —

                              aicināja Centru nodrošināt atbilstību Finanšu regulas 60. pantam, pieņemot lēmumus par finansējumu pamatdarbības izdevumiem; īpaši prasīja Centram ieviest stingrāku kontroli iepirkuma plānošanas procesā,

                              —

                              aicināja Centru analizēt datu plūsmu un līdzekļus, ko izmanto budžeta plānošanā, un ieviest kontroles pasākumus; šajā sakarā norādīja, ka Centra budžeta plānošana ir balstīta uz Excel rīkiem un datu manuālu vai sistēmisku kontroli, kas varētu radīt kļūdas aprēķinos un izdevumu plānošanā un tādējādi negatīvi ietekmētu cenu noteikšanu Centrā,

                              —

                              norādīja, ka no 12 ļoti svarīgiem ieteikumiem, kurus sniedza Iekšējās revīzijas dienests, Centrs noraidīja ieteikumu par finanšu pārskatiem; aicināja Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par minētā lēmuma iemesliem;

                  C.

                  tā kā Centra 2011. gada galīgais budžets bija EUR 51 299 000, t. i., par 8,27 % mazāk nekā 2010. gadā (EUR 55 928 077),

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  norāda, ka Centra budžetā ir iekļauti ieņēmumi, kuros ietilpst maksājumi, ko veikušas struktūras, kas saņem Centra pakalpojumus, un Savienības iestādes un struktūras, ar kurām ir noslēgta vienošanās par sadarbību un kuru labā Centrs veic darbu, tai skaitā starpiestāžu darbību, kā arī jebkādi citi ieņēmumi;

                  2.

                  atgādina, ka Centra 2011. gada budžets bija EUR 51 299 000 un ka 2011. gada budžeta izpildes rezultāts 2011. gadā samazinājās līdz EUR 1 201 339,13, t. i., par 85,56 % mazāk nekā 2010. gadā (EUR 8 319 397,02); turklāt norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumā sniegto informāciju šā samazinājuma galvenais iemesls ir ieņēmumu samazināšanās par 15 %, jo Centram ir jauna izcenojumu politika, kuras mērķis ir saskaņot produktu cenas ar to izmaksām;

                  3.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu uzkrātais budžeta pārpalikums 2011. gadā ir samazinājies salīdzinājumā ar 2010. gadu – no EUR 9 231 709,81 uz EUR 2 973 348,94 – un ka šo samazinājumu noteica 2011. gada budžeta pārpalikuma tīrā ietekme un piešķīrumi rezervēm, kas paredzētas cenu stabilitātes saglabāšanai un ārkārtas ieguldījumiem;

                  4.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar Centra gada darbības pārskatā sniegto informāciju tā 2011. gada sākotnējā budžetā, kas bija EUR 46 956 800, tika izdarīts grozījums, kuru Centra valde pieņēma 2011. gada 13. oktobrī; norāda jo īpaši, ka budžeta grozījuma mērķis bija divējāds:

                              —

                              iekļaut budžeta pārpalikumu no iepriekšējiem gadiem, proti, EUR 9 231 709,81, un izmantot šo pārpalikumu, lai izveidotu divas ārkārtas rezerves: vienu – tulkojumu pieprasījuma efektīvākas pārvaldības rīka izstrādāšanai (E-CdT programma) (EUR 4 325 709,81) un otru – lai ļautu Centram saglabāt cenu stabilitāti 2012. un 2013. gadā (EUR 4 906 000),

                              —

                              no jauna līdzsvarot budžetu saistībā ar to, ka ir ievērojami samazinājies prognozēto pasūtījumu apmērs;

                  5.

                  turklāt norāda, ka cenu stabilitātei paredzētās rezerves apmērs bija zemāks nekā ierosinātais tāpēc, ka EUR 1,8 miljoni no pārpalikuma bija jāizmanto, lai jau 2011. gadā kompensētu no klientiem gūto ieņēmumu samazināšanos, un tādēļ rezerves galīgais apmērs bija tikai EUR 7,4 miljoni;

         Saistības

                  6.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar gada darbības pārskatu 2011. gadā kopējais saistību apmērs I sadaļā sasniedza 95,12 %, un tas ir daudz vairāk nekā 2010. gadā, kad tika iztērēti tikai 91,5 % no budžeta (85 % 2009. gadā); turklāt norāda, ka pārnesto apropriāciju apmērs ir neliels – tikai 1,32 % no saistību apropriācijām;

                  7.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar gada darbības pārskatu 2011. gadā kopējais saistību apmērs II sadaļā sasniedza 94,44 %, un tas ir ievērojami vairāk nekā 2010. gadā, kad budžeta izpilde bija tikai 86,30 % (88 % 2009. gadā);

                  8.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar gada darbības pārskatu III sadaļā līdz 2011. gada beigām budžeta izpilde bija sasniegusi 99,4 % salīdzinājumā ar 80,5 % 2010. gadā un ka augstais līmenis, kas sasniegts budžeta izpildē, ir skaidrojams ar budžeta samazinājumu, kas tika veikts, izdarot grozījumu budžetā;

         Cilvēkresursi

                  9.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar gada darbības pārskatā sniegto informāciju līdz 2011. gada beigām bija aizpildītas 205 no štatu sarakstā minētajām štata vietām, un tas ir 91,1 % no kopējā plānoto štata vietu skaita; turklāt norāda, ka atbilstīgi Centra pastāvīgajiem centieniem optimizēt darba metodes un samazināt izmaksas 2011. gadā no jauna tika izvērtētas visas Centra štata vietas un šīs izvērtēšanas rezultātā 2012. gadā tika likvidētas piecas štata vietas (ņemot vērā šo samazinājumu, būtu aizpildīti 93,18 % no visa štata vietu skaita);

                  10.

                  konstatē, ka gada laikā četri darbinieki izmantoja darbinieku iekšējās mobilitātes iespēju un mainīja savu darbvietu Centrā;

         Datu aizsardzība

                  11.

                  ņem vērā to, ka 2011. gadā Centrs iecēla amatā jaunu datu aizsardzības inspektoru, lai palielinātu šīs funkcijas neatkarību; ņem vērā, ka 2011. gadā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam (EDAU) tika iesniegti četri paziņojumi iepriekšējas pārbaudes vajadzībām, proti, saistībā ar videonovērošanu, disciplināro procedūru, politiku aizskarošas uzvedības novēršanai un sertificēšanas procedūru; turklāt norāda, ka attiecībā uz videonovērošanu lietu slēdza, pieņemot labvēlīgu atzinumu, attiecībā uz disciplināro procedūru un politiku aizskarošas uzvedības novēršanai pēc EDAU pieprasījuma tam tika nosūtīta papildu informācija un sertificēšanas gadījumā EDAU vēl nav atsūtījis savu atbildi; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par stāvokli saistībā ar šiem paziņojumiem;

         Iepirkuma procedūras

                  12.

                  ņem vērā to, ka saskaņā ar Finanšu regulas 60. pantu Centrs 2010. gadā izstrādāja 2011. gada iepirkumu plānu, kas tiek izmantots kā Centra valdes lēmums par finansējumu; turklāt norāda, ka šis plāns ir neatņemama daļa no Centra 2011. gada darba programmas, ko valde apstiprināja 2010. gada 27. oktobrī;

         Grāmatvedības sistēma

                  13.

                  ņem vērā, ka 2012. gada maijā Centrs ieviesa uzkrājumu grāmatvedības sistēmu, ko budžeta grāmatvedības vajadzībām izmanto Komisija, un ka grāmatvedis 2013. gada pirmajā ceturksnī pabeigs grāmatvedības sistēmas apstiprināšanu; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par stāvokli grāmatvedības sistēmas apstiprināšanā;

                  14.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa. rezolūciju (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 12. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 286, 17.10.2012., 141. lpp.

         (7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).


title: 2010/286/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 19. janvāris ) par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Itālijā

text:
               21.5.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 125/40

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 19. janvāris)
   par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Itālijā
   (2010/286/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 6. punktu saistībā ar 126. panta 13. punktu un 136. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Itālijas apsvērumus,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 1. punktu dalībvalstis izvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

               (2)

               Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu.

               (3)

               Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. pantu, kā sīkāk izskaidrots Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (1) (kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa), paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Regula (EK) Nr. 1467/97 arī paredz noteikumus Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta, kas kļuvis par Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. pantu, īstenošanai. Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 (2) paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas par to, kā piemērot minētā protokola noteikumus.

               (4)

               Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošināt, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā.

               (5)

               Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 5. punktā, kas kļuvis par Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 5. punktu, bija noteikts, ka Komisijai jāadresē Padomei atzinums, ja tā uzskatīja, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Komisija, ņēmusi vērā savu ziņojumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 3. punktu, kas kļuvis par Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 3. punktu, un ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu saskaņā ar 104. panta 4. punktu, kas kļuvis par Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 4. punktu, secināja, ka Itālijā bija pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija adresēja Padomei šādu atzinumu par Itāliju 2009. gada 11. novembrī (3).

               (6)

               Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 6. punktā noteikts, ka Padomei būtu jāizskata jebkādi apsvērumi, ko, iespējams, vēlētos iesniegt attiecīgā dalībvalsts, un tad, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, jāpieņem lēmums par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Itālijas gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir radušies šajā lēmumā izklāstītie secinājumi.

               (7)

               Saskaņā ar datiem, kurus Itālijas iestādes paziņoja 2009. gada oktobrī, patlaban ir plānots, ka valsts kopbudžeta deficīts Itālijā 2009. gadā sasniegs 5,3 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību – 3 % no IKP – un atrodoties tālu no tās. Plānoto atsauces vērtības pārsniegumu var uzskatīt par pārsniegumu izņēmuma kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Tas jo īpaši ir nopietnas ekonomikas lejupslīdes rezultāts Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē teikts, ka 2009. gadā reālais IKP Itālijā kritīs par 4,7 % pēc tam, kad 2008. gadā tas samazinājās par 1 %. Paredzams, ka 2010. gadā notiks vidēji spēcīga augšupeja, kas pastiprināsies 2011. gadā. Turklāt plānoto atsauces vērtības pārsniegumu nevar uzskatīt par īslaicīgu, jo prognozēts, ka deficīts turpinās palielināties arī 2010. gadā un, ja politika netiks mainīta, nedaudz samazināsies 2011. gadā. Nav sagaidāms, ka diskrecionārie pasākumi, kas īstenoti secīgu atveseļošanas pasākumu programmas ietvarā, lai reaģētu uz krīzi atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam, (vērsti uz to, lai atbalstītu iedzīvotāju grupas ar zemiem ienākumiem un svarīgas rūpniecības nozares) ievērojami ietekmēs valsts budžeta bilanci, jo tie saskaņā ar Itālijas iestāžu teikto tiek oficiāli pilnībā finansēti, galvenokārt pārdalot esošus līdzekļus. Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpildīts.

               (8)

               Saskaņā ar Itālijas iestāžu 2009. gada oktobrī paziņotajiem datiem valsts kopējais parāds ir bijis ievērojami pārsniedzis atsauces vērtību – 60 % no IKP – jau pirms tika uzsākts Ekonomikas un monetārās savienības III posms, un plānots, ka 2009. gadā tas būs 115,1 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozēm parāda attiecība palielināsies vēl vairāk, proti, līdz 117,8 % 2011. gadā. Nevar uzskatīt, ka parāda attiecība pietiekami ātri samazinās un tuvinās atsauces vērtībai Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Līgumā minētais parāda kritērijs nav izpildīts.

               (9)

               Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. panta 6. punktam, “būtiskos faktorus” saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā izpildīti divi nosacījumi, proti, ka budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces vērtībai un ka atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Itālijas gadījumā abi minētie nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie faktori,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   No vispārējā novērtējuma izriet, ka Itālijā ir pārmērīgs budžeta deficīts.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

      Briselē, 2010. gada 19. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. SALGADO

      (1)  OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

      (2)  OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.

      (3)  Visi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Itāliju, atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode = _m2