title: Padomes Lēmums (ES) 2021/366 (2021. gada 22. februāris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Eiropas Nolīguma par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) ekspertu grupā un Autotransporta darba grupā

text:
                  1.3.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 70/12

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/366
         (2021. gada 22. februāris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Eiropas Nolīguma par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) ekspertu grupā un Autotransporta darba grupā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Nolīgums par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) (1) stājās spēkā 1976. gada 5. janvārī. Pēdējo reizi tas tika grozīts 2010. gada 20. septembrī.

                     (2)

                     Ievērojot AETR 21. pantu, jebkura līgumslēdzēja puse var iesniegt AETR grozījumu priekšlikumus Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) ģenerālsekretāram. Pirms priekšlikumu iesniegšanas ANO ģenerālsekretāram tie tiek apspriesti ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Autotransporta darba grupā (SC.1).

                     (3)

                     ANO EEK AETR ietvaros izveidoja AETR ekspertu grupu. Šī grupa ir struktūra, kas ir pilnvarota izstrādāt un iesniegt priekšlikumus par AETR grozījumiem ANO EEK Autotransporta darba grupai.

                     (4)

                     Ir iecerēts, ka AETR ekspertu grupa savā 25. sesijā, kas paredzēta 2021. gada februārī, un ANO EEK Autotransporta darba grupa savā 116. sesijā, kas paredzēta 2021. gada oktobrī, apspriedīs AETR grozījumus attiecībā uz viedo tahogrāfu ieviešanu.

                     (5)

                        AETR 22.bis pants paredz, ka izmaiņas Padomes Regulas (EEK) Nr. 3821/85 (2) IB pielikumā attiecībā uz digitālo tahogrāfu automātiski pārņem visas AETR līgumslēdzējas puses bez jebkādas oficiālas apspriešanās vai balsošanas. Tas, ka AETR līgumslēdzējas puses nepiedalās digitālā tahogrāfa tehnisko specifikāciju izstrādāšanā un pieņemšanā, ir bijis cēlonis dažu minēto līgumslēdzēju pušu neapmierinātībai. Komisija savā 2011. gada 19. jūlija paziņojumā “Digitālais tahogrāfs. Turpmāko pasākumu ceļvedis” atzīst, ka šis mehānisms neļauj līgumslēdzējām pusēm, kuras nav Savienības dalībvalstis, pareizi un saskaņoti ieviest digitālo tahogrāfu.

                     (6)

                     Savienības interesēs ir tas, ka tiek mainīts lēmumu pieņemšanas process, kas AETR paredzēts attiecībā uz vadības ierīcēm, tostarp digitālajiem tahogrāfiem, ka viedā tahogrāfa tehnisko specifikāciju iekļaušanai AETR kļūst piemērojama AETR 22. panta 1., 2. un 3. punktā izklāstītā procedūra un ka AETR 22.bis pants paliek spēkā, lai varētu veikt iespējamus turpmākus grozījumus attiecībā uz prasībām tahogrāfa iepriekšējām versijām.

                     (7)

                     Ievērojot AETR 10. pantu, tahogrāfu, kura konstrukciju, uzstādīšanu, lietošanu un testēšanu veic saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3821/85, uzskata par atbilstošu AETR prasībām. AETR 10. pants būtu jāgroza, lai iekļautu atsauci uz viedā tahogrāfa tehniskajām specifikācijām, kuras no dienas, kad stājas spēkā AETR pielikuma 1.C papildinājums, būtu uzskatāmas par atbilstošām AETR prasībām.

                     (8)

                     Būtu jāgroza AETR 13. pants par pārejas noteikumiem, lai noteiktu konkrēto dienu, kurā līgumslēdzējām pusēm jāievieš noteikumi par viedajiem tahogrāfiem.

                     (9)

                        AETR 14. pants atļauj pievienoties tikai tādām struktūrām, kas ir ANO EEK dalībvalstis un valstis, kurām atļauts ANO EEK piedalīties padomdevēju statusā.

                     (10)

                     Ir vairāki argumenti par labu tam, lai Savienībai atļautu pievienoties AETR. Pirmkārt, Savienībai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos, kā Eiropas Savienības Tiesa apstiprināja lietā 22/70 (3). Otrkārt, Savienības pievienošanās AETR nodrošinātu Savienības interešu efektīvu pārstāvību AETR. Visbeidzot, to, kāpēc Savienībai vajadzētu būt līgumslēdzējai pusei, pamato AETR un ierosinātā lēmumu pieņemšanas procesa īpatnības. Lai Savienība varētu pievienoties AETR, būtu jāgroza AETR 14. pants, lai paredzētu reģionālās integrācijas organizāciju pievienošanos AETR.

                     (11)

                     Viedā tahogrāfa tehniskās specifikācijas, kas iekļaujamas AETR kā tā pielikuma 1.C papildinājums, būtu jāizstrādā, pamatojoties uz specifikācijām, kuras AETR ekspertu grupai Savienības vārdā tika iesniegtas 2020. gada 8. aprīlī, un pamatojoties uz specifikācijām, kuras Komisija pieņems 2021. gadā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 165/2014 (4).

                     (12)

                     Būtu jāgroza AETR pielikuma 2. papildinājuma III nodaļā iekļautais apstiprinājuma sertifikāta paraugs, lai to varētu izmantot arī viedo tahogrāfu un to sastāvdaļu apstiprināšanai.

                     (13)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem AETR ekspertu grupā un ANO EEK Autotransporta darba grupā, jo būtu jāgroza AETR, lai panāktu noteikumu par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (tahogrāfi), saskaņošanu visas Eiropas mērogā, un šāds grozījums radīs LESD 218. panta 9. punktā minētās juridiskās sekas.

                     (14)

                     Savienība nav AETR Līgumslēdzēja puse, un tās statuss tai neļauj paziņot ierosinātos grozījumus, tāpēc dalībvalstīm, rīkojoties Savienības interesēs, ierosinātie grozījumi lojālas sadarbības garā būtu jāpaziņo AETR ekspertu grupai, lai veicinātu Savienības mērķu sasniegšanu.

                     (15)

                     Savienības nostāja, rīkojoties kopīgi, jāpauž Savienības dalībvalstīm, kuras ir AETR ekspertu grupas un ANO EEK Autotransporta darba grupas dalībnieces,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Eiropas Nolīguma par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) ekspertu grupas 25. sesijā un ANO EEK Autotransporta darba grupas 116. sesijā, ir saskaņā ar ierosinātajiem AETR grozījumiem (5).
            Par formālām un sīkām pirmajā daļā minētās nostājas izmaiņām var vienoties bez jauna Padomes lēmuma.

            2. pants

               1.   Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir AETR ekspertu grupas un ANO EEK Autotransporta darba grupas dalībnieces.

               2.   Dalībvalstis AETR ekspertu grupai dara zināmus ierosinātos grozījumus.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2021. gada 22. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               J. BORRELL FONTELLES

            (1)  OV L 95, 8.4.1978., 1. lpp.

            (2)  Padomes Regula (EEK) Nr. 3821/85 (1985. gada 20. decembris) par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.).

            (3)  ECLI:EU:C:1971:32.

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).

            (5)  Skatīt dokumentu ST 5700/21 http://register.consilium.europa.eu.


Komisijas 22.02.2021. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.10132 - BLACKSTONE / B&J / APPLEGREEN) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 207/2018 (2018. gada 21. septembris)

text:
               4.3.2021

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 75/47

      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 207/2018
      (2018. gada 21. septembris)
      ir ticis atsaukts un tāpēc ir atstāts tukšs.


Komisijas 10.03.2021. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.10190 - OTPP / KKR / CARUNA GROUP) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2021/471 (2021. gada 17. marts), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2020/1826 (ATALANTA/2/2021)

text:
                  19.3.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 98/1

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2021/471
         (2021. gada 17. marts),
         ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2020/1826 (ATALANTA/2/2021)
         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,
         ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas, un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta).

                     (2)

                     PDK 2020. gada 1. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/1826 (2), ar ko kapteini Diogo ARROTEIA iecēla par ES spēku komandieri operācijai Atalanta.

                     (3)

                     ES operācijas komandieris ir ieteicis par jauno ES spēku komandieri no 2021. gada 17. marta iecelt kapteini Luca Pasquale ESPOSITO. Itālijas iestādes ir norādījušas, ka līdz ar iecelšanu par ES spēku komandieri kapteinis Luca Pasquale ESPOSITO tiks paaugstināts par kontradmirāli.

                     (4)

                     ES Militārā komiteja 2021. gada 9. martā atbalstīja minēto ieteikumu.

                     (5)

                     Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2020/1826 būtu jāatceļ.

                     (6)

                     Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo kontradmirālis Luca Pasquale ESPOSITO no 2021. gada 17. marta tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta).

            2. pants
            Ar šo tiek atcelts Lēmums (KĀDP) 2020/1826.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
            To piemēro no 2021. gada 17. marta.

            Briselē, 2021. gada 17. martā

                  Politikas un drošības komitejas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               S. FROM-EMMESBERGER

            (1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

            (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2020/1826 (2020. gada 1. decembris), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2020/895 (ATALANTA/3/2020) (OV L 406, 3.12.2020., 60. lpp.).


Komisijas 04.06.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9372 - Energetický a průmyslový holding, a.s. / AES Ballylumford Limited) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 15.05.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9333 - Hellman & Friedman LLC / Blackstone Group L.P. / Scout24 AG) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 13.05.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9293 - Iconex / Hansol Paper Co. Ltd. / Mirae Asset Daewoo Hunters Private Equity Fund) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 22.05.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9364 - InfraVia II Invest S.A. / SBI Crypto Investment Co. Ltd. / Stoa S.A.) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 05.06.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9380 - Bâloise (Luxembourg) Holding S.A. / Fidea NV) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 29.03.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9185 - LG Electronics Inc. / Lufthansa Technik AG) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 13.05.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9358 - Bregal Unternehmerkapital II LP; - II Feeder L.P.; - II-A SCSp. / MEDIA Central Gesellschaft für Handelskommunikation und Marketing mbH) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2019/976 (2019. gada 29. maijs), ar ko nosaka mērķu noteikšanas un novērtējuma sniegšanas principus kopējās uzraudzības komandās un atceļ Lēmumu (ES) 2017/274 (ECB/2019/14)

text:
                  14.6.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 157/61

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2019/976
         (2019. gada 29. maijs),
         ar ko nosaka mērķu noteikšanas un novērtējuma sniegšanas principus kopējās uzraudzības komandās un atceļ Lēmumu (ES) 2017/274 (ECB/2019/14)
         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. un 7. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Regulas (ES) Nr. 1024/2013 6. panta 1. punktā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) atbild par Vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) efektīvu un saskaņotu darbību. Minētās regulas 79. apsvērumā norādīts, ka efektīvai uzraudzībai ir nepieciešami ļoti motivēti, labi apmācīti un objektīvi darbinieki.

                     (2)

                     Saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (2) 3.–6. pantu ECB vada to, kā tiek izveidotas kopējās uzraudzības komandas un noteikts to sastāvs, iekļaujot tajās ECB un nacionālo kompetento iestāžu darbiniekus. Kopējās uzraudzības komandas (KUK) darba koordināciju nodrošina KUK koordinators, kuram palīdz viens vai vairāki nacionālo kompetento iestāžu (NKI) apakškoordinatori.

                     (3)

                     Ņemot vērā KUK koordinatoru un NKI apakškoordinatoru nozīmīgo lomu NKI pārstāvošo KUK dalībnieku darba koordinēšanā, ir nepieciešams un ir samērīgi ieviest vienotu procesu mērķu noteikšanai un novērtējuma sniegšanai KUK ietvaros.

                     (4)

                     NKI apakškoordinatoru pienākumu izpildes novērtējumu iepriekš sniedza sākotnējā izmēģinājuma periodā, pamatojoties uz Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/3 (ECB/2015/36) (3), un pēc tam turpmākajā izmēģinājuma periodā, ievērojot principus, kas noteikti Eiropas Centrālās bankas Lēmumā (ES) 2017/274 (ECB/2017/6) (4). Ņemot vērā to, ka attiecīgais izmēģinājuma periods ir beidzies, juridiskās noteiktības dēļ Lēmums (ES) 2017/274 (ECB/2017/6) būtu jāatceļ.

                     (5)

                     Pieredze, kas gūta minētā izmēģinājuma perioda laikā, norādīja, ka KUK var būt lietderīgi īstenot novērtējuma sniegšanas mehānismu, lai nodrošinātu KUK efektīvu darbību, labāku sadarbību un dialogu un lai palielinātu uzticēšanos un atklātību šajās komandās. Tāpēc novērtējuma sniegšanas mehānisms būtu jāturpina un jāizmanto regulāri. Tomēr, lai ņemtu vērā izmaiņas, kuras jāveic novērtējuma sniegšanas mehānismā, ir jāpieņem jauns lēmums. Tādēļ Lēmums (ES) 2017/274 (ECB/2017/6) būtu jāatceļ un jāizstāj ar šo lēmumu.

                     (6)

                     Par NKI darbinieku novērtēšanu atbild tikai NKI, un par ECB darbinieku novērtēšanu atbild tikai ECB. Personāla vadībā NKI var izmantot novērtējumu, kuru KUK koordinatori sniedz NKI apakškoordinatoriem, ja tas atļauts saskaņā ar attiecīgajiem nacionālajiem tiesību aktiem, un ECB var izmantot KUK koordinatoram sniegto novērtējumu visos gadījumos saskaņā ar šo lēmumu.

                     (7)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (5) 27. pantu notika apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraugu, kurš sniedza atzinumu 2015. gada 7. aprīlī, norādot, ka novērtējums ir vajadzīgs KUK pārvaldībai, un apstiprinot novērtējuma sniegšanas mehānismu, vienlaikus iesakot tā precīzu darbību noteikt piemērotā tiesību aktā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Definīcijas
            Šajā lēmumā piemēro definīcijas, kas iekļautas Regulas (ES) Nr. 1024/2013 2. pantā un Regulas (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) 2. pantā.

            2. pants
            Mērķu noteikšana un novērtējuma sniegšana

               1.   Neierobežojot NKI kā NKI apakškoordinatoru darba devēja atbildību, KUK koordinatori pēc apspriešanās ar katru NKI apakškoordinatoru nosaka attiecīgā NKI apakškoordinatora galvenos uzdevumus un mērķus.

               2.   KUK koordinatora mērķi un kompetences tiek noteiktas ECB pienākumu izpildes pārvaldības un attīstības procesa kontekstā. Lai nodrošinātu novērtējuma sniegšanu KUK ietvaros, NKI apakškoordinatorus informē par tām ECB spēju attīstības sistēmā (6) noteiktajām un definētajām kompetencēm, kuras attiecas uz KUK koordinatora funkciju.

               3.   Novērtējuma sniegšana ir abpusēja – KUK koordinatori sniedz novērtējumu NKI apakškoordinatoriem un NKI apakškoordinatori sniedz novērtējumu KUK koordinatoriem, ievērojot I pielikumā izklāstītos principus.

               4.   Attiecīgais KUK koordinators un attiecīgie NKI apakškoordinatori kopīgi sniedz novērtējumu savai KUK kopumā par to, kā attiecīgā komanda sasniedz savus mērķus saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem.

               5.   KUK koordinatori un NKI apakškoordinatori cenšas sniegt novērtējumu, rīkojot tikšanos klātienē.

               6.   Pārskata periods, kuram nosaka mērķus un sniedz novērtējumu, ir periods no katra gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.

               7.   Sistēmā, kuru izmanto, lai pārvaldītu novērtējuma sniegšanas procesu, reģistrētais novērtējums ir pieejams tikai personām, kurām to nepieciešams zināt, atbilstoši kritērijiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/1725 (7). Konkrētas ieinteresēto personu kategorijas, kurām nepieciešams zināt novērtējumu, nosaka attiecīgā datu apstrādes darbības ierakstā un konfidencialitātes paziņojumā, ko sniedz datu subjektiem.

            3. pants
            Atcelšana
            Ar šo tiek atcelts Lēmums (ES) 2017/274 (ECB/2017/6).

            4. pants
            Nobeiguma noteikumi

               1.   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2.   Atkāpjoties no 2. panta 6. punkta, pirmais pārskata periods, kuram nosaka mērķus un sniedz novērtējumu, sākas šā lēmuma spēkā stāšanās dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.

            Frankfurtē pie Mainas, 2019. gada 29. maijā

                  ECB Padomes vārdā –

                  ECB priekšsēdētājs

               Mario DRAGHI

            (1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

            (2)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

            (3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/3 (2015. gada 18. novembris), ar ko nosaka principus novērtējuma sniegšanai par nacionālo kompetento iestāžu apakškoordinatoru pienākumu izpildi Vienotā uzraudzības mehānisma kopējās uzraudzības komandās (ECB/2015/36) (OV L 1, 5.1.2016., 4. lpp.).

            (4)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/274 (2017. gada 10. februāris), ar ko nosaka nacionālo kompetento iestāžu apakškoordinatoru pienākumu izpildes novērtējuma sniegšanas principus un atceļ Lēmumu (ES) 2016/3 (ECB/2017/6) (OV L 40, 17.2.2017., 72. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūras un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

            (6)  Sk. dokumentu The ECB capability framework: the competencies, kas pieejams https://www.ecb.europa.eu/careers/pdf/leadership_competencies.en.pdf.

            (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

            I PIELIKUMS

               Mērķu noteikšanas un novērtējuma sniegšanas principi vienotā uzraudzības mehānisma kopīgajās uzraudzības komandās

               1. princips

               Mērķu noteikšana

                        1.

                        Neierobežojot NKI kā NKI apakškoordinatoru darba devēja atbildību, katra pārskata perioda sākumā vai gadījumos, kuros NKI apakškoordinators ir pievienojies KUK, KUK koordinators pēc apspriešanās ar NKI apakškoordinatoru nosaka katra NKI apakškoordinatora galvenos uzdevumus un mērķus.

                        2.

                        KUK koordinators un NKI apakškoordinators kopīgi nosaka komandas mērķus un katru gadu paziņo šos mērķus KUK sanāksmē, kura notiek katra pārskata perioda sākumā vai tad, kad izveidota jauna KUK.

                        3.

                        NKI apakškoordinatora uzdevumus un uzdevumus var reģistrēt sistēmā, kuru izmanto, lai pārvaldītu novērtējuma sniegšanas procesu.

               2. princips

               Novērtējuma sniegšana

                        1.

                        KUK koordinators vismaz reizi gadā un jebkurā gadījumā pēc pārskata perioda beigām klātienē sniedz novērtējumu NKI apakškoordinatoram par to, kā viņi un viņu komandas sasniegusi savus attiecīgos mērķus. Šajā novērtējumā ņem vērā II pielikumā izklāstītās kompetences.

                        2.

                        NKI apakškoordinators vismaz reizi gadā un jebkurā gadījumā pēc pārskata perioda beigām klātienē sniedz novērtējumu KUK koordinatoram par to, kā tas koordinē KUK. Šajā novērtējumā ņem vērā ECB spēju attīstības sistēmā izklāstītās kompetences.

                        3.

                        Novērtējumus, kurus KUK koordinatori un NKI apakškoordinatori snieguši, kā aprakstīts 2.1. un 2.2. principā, pēc sistēmā veikta novērtējuma saņēmēja pieprasījuma reģistrē sistēmā, kuru izmanto, lai pārvaldītu novērtējuma sniegšanas procesu.

                        4.

                        KUK koordinators un NKI apakškoordinators kopīgi sniedz novērtējumu savai KUK par to, kā komanda sasniegusi savus mērķus. Šo novērtējumu KUK sniedz vismaz reizi gadā KUK sanāksmē un jebkurā gadījumā pēc pārskata perioda beigām.

                        5.

                        Lai nodrošinātu nepārtrauktu dialogu, KUK koordinators katram NKI apakškoordinatoram sniedz norādījumus un nepārtrauktu novērtējumu visa gada garumā.

                        6.

                        KUK koordinators un NKI apakškoordinators sniedz norādījumus un nepārtrauktu novērtējumu savai komandai visa gada garumā.

               3. princips

               Piekļuve sistēmā reģistrētajam novērtējumam

                        1.

                        Piekļuve novērtējumam, kas reģistrēts sistēmā, kuru izmanto, lai pārvaldītu novērtējuma sniegšanas procesu, ir KUK koordinatoram un NKI apakškoordinatoram.

                        2.

                        ECB personālam, izņemot KUK koordinatoru un procesa administratoru, piekļuvi novērtējumam, kas reģistrēts sistēmā, kuru izmanto, lai pārvaldītu novērtējuma sniegšanas procesu, var atļaut, pamatojoties uz nepieciešamības zināt principu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725.

                        3.

                        NKI apakškoordinatora novērtējumu, kas reģistrēts sistēmā, kuru izmanto, lai pārvaldītu novērtējuma sniegšanas procesu, ja tāds ir pieejams, pēc attiecīgās NKI pieprasījuma dara tai pieejamu, un attiecīgā NKI to var izmantot:

                                    a)

                                    lai veicinātu tās personāla pārvaldību, ja to pieļauj piemērojamie nacionālie tiesību akti;

                                    b)

                                    kā informāciju KUK apakškoordinatoru profesionālās attīstības vajadzību, tostarp apmācības vajadzību, noteikšanai saskaņā ar NKI iekšējiem noteikumiem;

                                    c)

                                    pienākumu izpildes novērtējumu sagatavošanai, ja to pieļauj attiecīgie nacionālie tiesību akti.

                        4.

                        Piekļuve novērtējumam, t.sk. tā pārsūtīšanai, NKI tiek piešķirta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu. Ja tiek saņemti pieprasījumi par novērtējumiem un tiek veikta to pārsūtīšana, par to attiecīgi informē attiecīgo NKI apakškoordinatoru.

               4. princips

               Saistībā ar novērtējuma sniegšanu apstrādāto personas datu aizsardzība

                        1.

                        Visus personas datus, kas saistīti ar mērķu noteikšanu un novērtējuma sniegšanu par to, kā šie mērķi sasniegti, ECB apstrādā saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725.

                        2.

                        Personas datus, kas saistīti ar mērķu noteikšanu un novērtējuma sniegšanu par to, kā šie mērķi ir sasniegti, izmanto tikai 3. principā minētajos nolūkos, un tos var glabāt ne ilgāk kā piecus gadus.

            II PIELIKUMS

               Vum strādājošajiem darbiniekiem īpaši nozīmīgo kompetenču saraksts

                           Profesionālās zināšanas. Uzraudzības politikas, metodoloģijas,un noteikumu pārzināšana, īpaši VUM kontekstā, kā arī finanšu iestāžu darbības pārzināšana. Sekošana jaunākajām norisēm šajās jomās un zināšanu piemērošana attiecīgajā darbā.

                           Komunikācija. Informācijas skaidra un precīza nodošana grupām vai atsevišķām personām mutiski vai rakstiski, lai nodrošinātu, ka tās saprot informāciju un tās vēstījumu. Pienācīga citu uzklausīšana un atbildēšana.

                           Sadarbība. Pastāvīgu uz sadarbību vērstu darba attiecību ar kolēģiem izveide un uzturēšana, lai sasniegtu komandas VUM mērķus, ņemot vērā to Eiropas dimensiju. Efektīvu savstarpējo attiecību attīstīšana un uzturēšana, lai veicinātu un atbalstītu komandas darbu. Aktīva datu, informācijas un zināšanu sniegšana komandas dalībniekiem.

                           Apņēmība mērķu sasniegšanā. Izturīga un neatlaidīga uzdevumu izpilde, meklējot veiksmīgus risinājumus un pielāgojot savu rīcību veiksmīga rezultāta sasniegšanai nepieciešamajām metodēm.

                           Spriestspēja un visaptveroša iesaiste. Situāciju, datu un informācijas analīze un izvērtēšana, lai izstrādātu piemērotas stratēģijas, plānus un politiku. Atšķirīgu un pretrunīgu viedokļu izpratne un formulēšana, vajadzības gadījumā darba metožu pielāgošana, mainoties situācijas prasībām, problēmu apsvēršana no jaunas perspektīvas un citu pausto ideju vai risinājumu paplašināšana. Centieni pilnībā izprast jautājumus pirms ieteikumu izteikšanas vai secinājumu izdarīšanas, gūstot pilnīgu un precīzu vajadzīgo informāciju, pamatotu spriedumu izdarīšana, uzdodot visaptverošus jautājumus un turpinot izvērtēt iespējamās problēmas un dažādu informāciju.

                           Plašs redzesloks un uz nākotni vērsta domāšana. Interese par jautājumiem ārpus individuālajām funkcijām, lai apzinātos savu darbību plašākā kontekstā, pilnībā izprotot dažādas funkcijas/jomas, uztverot dažādus kultūras kontekstus un viedokļus un ivērtējot savu lēmumu ietekmi uz citiem. Vēršanās nākotnē un nākotnes iespēju un apdraudējumu paredzēšana, veicot darbības, lai radītu iespējas un novērstu iespējamās problēmas.

                           Objektīva rīcība, ievērojot godprātības un neatkarības principus. Neatkarīga un objektīva rīcība visas Savienības interesēs, balstoties uz VUM profesionālajiem standartiem un pārbaudot visus apstākļus, lai gūtu pilnīgu un patiesu viedokli par jebkuru situāciju. Centieni mazināt un novērst aizspriedumus vai subjektīvus vērtējumus, paļaujoties uz pārbaudāmiem datiem un faktiem.

                           VUM komandu vadība (tikai vadītājiem). Komandu (virtuālu/attālinātu) vadība un virzība to uzdevumu sasniegšanai. Komandas aktivitāšu koordinācija pāri robežām, nosakot darbības virzienu un izmantojot komandas kompetences un dažādās prasmes efektīvākajā un lietderīgākajā veidā. Darbs neskaidrību mazināšanā un novēršanā un risinājumu meklēšana vadībai un rezultātu sasniegšanai neskaidrās situācijās.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2019/1037 (2016. gada 23. maijs) par pasākumiem SA.32184 – 2013/C (ex 2013/NN) un SA.32669 – 2013/C (ex 2013/NN), ko Dānija īstenojusi attiecībā uz koģenerācijas stacijām un elektroenerģijas piegādātāju un kas ietekmē regulējošās jaudas tirgu (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 3003) (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  25.6.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 168/3

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2019/1037
         (2016. gada 23. maijs)
         par pasākumiem SA.32184 – 2013/C (ex 2013/NN) un SA.32669 – 2013/C (ex 2013/NN), ko Dānija īstenojusi attiecībā uz koģenerācijas stacijām un elektroenerģijas piegādātāju un kas ietekmē regulējošās jaudas tirgu

               (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 3003)

         (Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
         uzaicinot ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā to piezīmes,
         tā kā:
         1.   PROCEDŪRA

                     (1)

                     Komisija 2011. gada 29. janvāra elektroniskā pasta vēstulē no uzņēmuma Smørum Kraftvarme saņēma sūdzību, kurā paustas bažas par iespējamu nelikumīgu valsts atbalstu, kas piešķirts uzņēmumam DONG Energy. Šī sūdzība tika reģistrēta ar lietas numuru SA.32184.

                     (2)

                     Komisija 2011. gada 23. februāra vēstulē no Dānijas Regulējošās jaudas asociācijas (Brancheforeningen for Regulerkraft I Danmark – “BRD”) saņēma sūdzību, kurā paustas bažas par iespējamu nelikumīgu valsts atbalstu, kas piešķirts decentralizētām koģenerācijas stacijām un uzņēmumam DONG Energy. Šī sūdzība tika reģistrēta ar lietas numuru SA.32669.

                     (3)

                     Pēc turpmākas sarakstes un sūdzību iesniedzēju izvirzīto jautājumu izvērtēšanas Komisija 2013. gada 5. jūnija vēstulē informēja Dāniju, ka tā ir nolēmusi sākt Līguma 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz dažiem abās sūdzībās paustajiem apgalvojumiem (“procedūras sākšanas lēmums”).

                     (4)

                     Dānija iesniedza savas piezīmes 2013. gada 8. jūlijā.

                     (5)

                     Komisijas lēmums par procedūras sākšanu 2013. gada 8. augustā tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

                     (6)

                     Komisija saņēma piezīmes no BRD2013. gada 5. septembrī un 2014. gada 10. martā un no DONG Energy2013. gada 9. septembrī. No Smørum Kraftvarme piezīmes netika saņemtas. Komisija pārsūtīja piezīmes Dānijai, kurai tika dota iespēja sniegt atbildi. Dānija nosūtīja savas piezīmes par trešo personu apsvērumiem 2014. gada 17. martā un 2014. gada 9. decembrī.

                     (7)

                     Dānija sniedza atbildes arī uz Komisijas papildu jautājumiem 2015. gada 5. februārī, 2015. gada 10. jūnijā un 2015. gada 7. decembrī.

               2.   SĪKS PASĀKUMU APRAKSTS

         2.1.   Pamatinformācija

         2.1.1.   Dānijas elektroenerģijas pārvades sistēmas operators Energinet.dk

                     (8)

                     Dānijā pārvades sistēmas operators ir uzņēmums Energinet.dk. Likumā par Energinet.dk paredzēts, ka uzņēmums Energinet.dk veic sistēmas vadīšanas un elektroenerģijas pārvades darbības, tajā skaitā darbojoties kā neatkarīgs pārvades sistēmas operators. Uzņēmums Energinet.dk ir atbildīgs par to, lai tiktu garantēta piegādes drošība, un šā uzdevuma izpildei tam jāuztur savstarpēji savienotās elektroapgādes sistēmas tehniskā kvalitāte un līdzsvars un jānodrošina, lai sistēmā būtu pietiekama ražošanas jauda.

                     (9)

                     Uzņēmums Energinet.dk ir organizēts kā neatkarīgs publisks uzņēmums atbilstīgi Likumam par Energinet.dk. Tas ir organizēts kā atsevišķa juridiska persona, ko pārvalda uzraudzības padome. Dānijas klimata, enerģētikas un būvniecības ministrs ieceļ astoņus no vienpadsmit uzraudzības padomes locekļiem, tajā skaitā priekšsēdētāju. Reizi ceturksnī ministram notiek sanāksmes ar uzraudzības padomi, un viņš var aicināt organizēt papildu ad hoc sanāksmes. Uzraudzības padomes locekļiem jāpieņem darbā kvalificēta valde, kas pārvalda Energinet.dk ikdienas darbu. Uzņēmums Energinet.dk pats kontrolē savus investīciju un darbības fondus.

               2.1.2.   Dānijas elektroenerģijas un papildpakalpojumu tirgus

                     (10)

                     Elektroenerģijas tirgos tirgus dalībnieki var brīvi tirgot jaudu pirms tā laika, kad elektroenerģijai jābūt saražotai vai patērētai (“reāllaika tirgus”). “Nākamās dienas tirgus” attiecas uz tirgu, kurā elektroenerģiju tirgo vienu dienu pirms tā laika, kad tirgotajai elektroenerģijai jābūt piegādātai vai patērētai. “Tekošās dienas tirgus” attiecas uz tirgu, kurā elektroenerģiju tirgo laikposmā no vienas dienas līdz vienai stundai pirms tā laika, kad tirgotajai elektroenerģijai jābūt piegādātai vai patērētai. Tekošās dienas tirdzniecības beigās, ko dēvē par “tirgus slēgšanas laiku” (Dānijā vienu stundu pirms reāllaika), pārvades sistēmas operators veic tirgus kontroli, lai nodrošinātu, ka piedāvājums un pieprasījums elektroenerģijas tirgū ir līdzsvarots un ka sistēmas stabilitāte ir saglabāta. Dānijā šo termiņu pēc tirgus slēgšanas laika dēvē par regulējošās jaudas tirgu.

                     (11)

                     Lai palīdzētu ar sistēmas līdzsvarošanu regulējošās jaudas tirgū, pārvades sistēmu operatori pērk papildpakalpojumus. Dānijā uzņēmums Energinet.dk pērk šos pakalpojumus jau iepriekš, izmantojot individuāli noslēgtus līgumus un – tā dēvētajā rezervju tirgū – izsoles. Tas pērk papildpakalpojumus arī regulējošās jaudas tirgū.

                     (12)

                     Rezervju tirgū Energinet.dk slēdz rezervju līgumus, kuros paredzēti maksājumi operatoriem apmaiņā pret to, ka tie ir pieejami enerģijas piegādei norādītajā laikā. Operatoriem, kas ir minēto līgumu puse, ir pienākums iesniegt piedāvājumus arī par regulējošās jaudas tirgu.

                     (13)

                     Regulējošās jaudas tirgū Energinet.dk var vērsties gan pie operatoriem, kas jau parakstījuši rezervju līgumus, gan pie citiem dalībniekiem, kas iesniedz piedāvājumus brīvprātīgi, lai palielinātu vai samazinātu savas elektroenerģijas ražošanu.

                     (14)

                     Dānijā elektroenerģijas pārvades tīkls ir sadalīts divās zonās – Dānijas rietumdaļas (“DK1”) un Dānijas austrumdaļas (“DK2”) zonā. DK1 zonas pārvades tīkls ir savienots ar pārvades tīkliem Vācijā, Norvēģijā un Zviedrijā. DK2 zonas pārvades tīkls ir savienots ar pārvades tīkliem Vācijā un Zviedrijā. Pārvades savienojums starp DK1 un DK2 pirmo reizi tika izveidots 2010. gadā, uzbūvējot Lielā Belta pārvades savienojumu ar jaudu 600 MW.

               2.1.3.   Rezerves jaudas līgums starp Energinet.dk un DONG Energy

                     (15)

                     Uzņēmums Energinet.dk2010. gada 21. decembrī parakstīja piecu gadu līgumu ar DONG Energy par papildpakalpojumiem, kas uzņēmumam DONG Energy jāsniedz DK2 zonā. Šis līgums bija spēkā no 2011. gada janvāra līdz 2015. gada beigām un attiecās uz 300 MW ātro rezervju (kuras pēc Energinet.dk pieprasījuma jāpiegādā 15 minūšu laikā pēc paziņojuma) un 375 MW lēno rezervju (kuras jāpiegādā ne vēlāk kā divu stundu laikā pēc paziņojuma), kas bija jānodrošina uzņēmuma DONG Energy spēkstacijām Kyndby un Masnedø.

                     (16)

                     Līgumā tika iekļauti fiksēto izmaksu elementi – lai nodrošinātu, ka pakalpojumi ir pieejami Energinet.dk izmantošanai regulējošās jaudas tirgū –, kā arī izmantošanas maksājumi par visiem faktiski pieprasītajiem un piegādātajiem pakalpojumiem. Maksimālā uzņēmumam DONG Energy maksājamā ikgadējā cena bija 191 miljons DKK, kas piecu gadu līguma darbības laikā atbilst 955 miljoniem DKK (aptuveni 128 miljoniem EUR).

                     (17)

                     Vēlāk – 2013. gada 8. februārī – līgums tika grozīts, lai Dānijā uzņēmumam DONG Energy kompensētu izmaiņas slāpekļa oksīda (NOx) nodokļos, kas palielināja tā līgumpakalpojumu sniegšanas izmaksas. Pamatojoties uz nodokli tajā laikā, kad tika izdarīts grozījums, no 2013. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim fiksētā maksājuma elements līgumā tika palielināts par 827 000 DKK gadā. Uzņēmumam Energinet.dk tas nozīmēja papildu kopējās izmaksas aptuveni 332 000 EUR apmērā.

               2.1.4.   Lielā Belta pārvades savienojuma jaudas rezervēšana papildpakalpojumiem

                     (18)

                     Daļu no Lielā Belta pārvades savienojuma 600 MW lielās elektroenerģijas pārvades jaudas vai to visu varēja piešķirt enerģijas komerctirdzniecībai, sadalot to starp DK1 un DK2 zonu, vai rezervēt, lai dotu iespēju Energinet.dk transportēt papildpakalpojumu sniedzēju piegādāto jaudu starp DK1 un DK2.

                     (19)

                     Pirms līguma slēgšanas ar DONG Energy uzņēmums Energinet.dk aprēķināja, ka tā kopējās prasības attiecībā uz līgumā paredzēto rezerves jaudu ir 600 MW DK1 zonā un 600 MW DK2 zonā. Pirms Lielā Belta pārvades savienojums tika uzbūvēts, uzņēmumam Energinet.dk bija jānoslēdz rezerves jaudas līgumi par 600 MW rezerves jaudas atsevišķi DK1 un DK2 zonā.

                     (20)

                     Daļa no Lielā Belta pārvades savienojuma būvniecības ekonomiskā pamatojuma bija tāda, ka, tiklīdz tas sāk darboties, rezervju līguma jauda varētu tikt sadalīta starp DK1 un DK2 zonu, samazinot uzņēmuma Energinet.dk iepērkamās rezerves jaudas kopējo daudzumu. Energitilsynet (Dānijas Enerģētikas regulatīvā iestāde) 2010. gada jūlijā apstiprināja shēmu, kas ļauj uzņēmumam Energinet.dk rezervēt jaudu Lielā Belta pārvades savienojumā, lai pārvadītu rezervju līgumu pakalpojumus no DK2 zonas (kur uzņēmums DONG Energy tika nolīgts sniegt papildpakalpojumus) uz DK1 zonu. Tas deva iespēju uzņēmumam Energinet.dk samazināt rezervju līgumu pakalpojumu nepieciešamo daudzumu DK1 zonā no 600 MW līdz 300 MW.

                     (21)

                     Parasti Lielā Belta pārvades savienojumā jauda plūst no zemākās cenas reģiona uz augstākās cenas reģionu. Saskaņā ar Energitilsynet apstiprināto shēmu:

                                 a)

                                 ja nākamās dienas tirdzniecības beigšana nozīmētu jaudas plūsmu, kas nepārsniedz 300 MW un notiek no DK2 uz DK1, 300 MW jaudas būtu “rezervēti” plūsmām no DK2 uz DK1 un nebūtu pieejami tirgus dalībniekiem tekošās dienas tirdzniecībai;

                                 b)

                                 ja nākamās dienas tirdzniecības beigšana nozīmētu jaudas plūsmu, kas pārsniedz 300 MW un notiek no DK2 uz DK1, visa atlikusī jauda būtu rezervēta plūsmām no DK2 uz DK1.

                     (22)

                        Energitilsynet2012. gada 30. oktobrī nolēma no 2013. gada 1. janvāra atcelt 20. un 21. apsvērumā minēto jaudas rezervēšanas shēmu.

               2.1.5.   Valsts atbalsts koģenerācijai Dānijā (pasākums N 602/2004)

                     (23)

                     Komisija 2005. gada 9. novembrī atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam apstiprināja un atzina par saderīgiem ar iekšējo tirgu sešus Dānijas valsts atbalsta pasākumus par atbalstu enerģijas ražošanai no vēja enerģijas, enerģijas ražošanai no atjaunojamiem energoresursiem, kas nav saistīti ar vēja enerģiju, un enerģijas ražošanai koģenerācijas stacijās. Šis lēmums tika reģistrēts ar atsauces numuru N 602/2004 (COM(2005)3910, “Lēmums N 602/2004”).

                     (24)

                     Minētos pasākumus var apkopot šādi:

                                 a)

                                 ļoti mazas koģenerācijas stacijas (< 5 MW) – pastāvīgas tiesības saņemt fiksētu cenu (trīs pakāpju tarifs), taču ar iespēju mainīt pamatsummu (cenas pielikums);

                                 b)

                                 nelielas koģenerācijas stacijas (< 10 MW) – pārejas periods līdz 2006. gada beigām, kura laikā tām ir iespēja turpināt saņemt fiksētu cenu (trīs pakāpju tarifs), bet pēc tam ir pienākums pāriet uz pamatsummu;

                                 c)

                                 lielas koģenerācijas stacijas (vismaz 10 MW) – pārejas periods līdz 2004. gada beigām, kura laikā tām ir iespēja turpināt saņemt fiksētu cenu (trīs pakāpju tarifs), bet pēc tam ir pienākums pāriet uz pamatsummu.

                     (25)

                     Dānija apstiprināja, ka visas koģenerācijas stacijas, kas gūst labumu no paziņotajām shēmām, bija ļoti efektīvas, un attiecībā uz atbalstīto enerģijas veidu iesniedza papildu izmaksu aprēķinu, kas tika atzītas par pamatotām. Saskaņā ar šiem aprēķiniem atbalsts segtu ne vairāk kā 87 % no papildu izmaksām (decentralizētu koģenerācijas staciju gadījumā). Tika iesniegti arī aprēķini, kas liecina, ka atbalsts nepārsniegtu amortizāciju kopā ar godīgu peļņu no kapitāla.

                     (26)

                     Šis atbalsts vēlāk tika apstiprināts, pamatojoties uz 2001. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai (3), jo īpaši to E.3.3.1. iedaļu. Komisija jo īpaši uzskatīja, ka varētu kompensēt tikai starpību starp attiecīgās videi nekaitīgās enerģijas ražošanas izmaksām un attiecīgā parastā jaudas veida tirgus cenu. Pamatojoties uz sniegto informāciju, Lēmumā N 602/2004 Komisija secināja, ka atbalsta saņēmēji nesaņemtu pārmērīgas kompensācijas.

               2.2.   Iespējamais atbalsts

                     (27)

                     Sūdzības iesniedzēji izvirzīja divus galvenos apgalvojumus:

                                 a)

                                 izmaiņas noteikumos, ar ko Dānijā regulē rezerves jaudas iepirkumu (saistībā ar pāreju no nākamā mēneša uz nākamās dienas rezervju tirgus izsoli), bija par pamatu tam, ka decentralizētās koģenerācijas stacijas saņēma pārmērīgas kompensācijas, izmantojot pastāvoša valsts atbalsta pasākumus (apstiprināts ar Lēmumu N 602/2004). Šīs izmaiņas nozīmēja to, ka no 2007. gada februāra decentralizētajām koģenerācijas stacijām bija piekļuve papildu ieņēmumu plūsmai, kas nebija paredzēta tajā laikā, kad valsts atbalsts sākotnēji tika apstiprināts. Tas ir tāpēc, ka vienu dienu pirms piegādes decentralizētās koģenerācijas stacijas ir spējīgas precīzi prognozēt to jaudu, kas tām būs pieejama rezervju pakalpojumu sniegšanai. Tāpēc, tiklīdz tika veiktas minētās izmaiņas attiecībā uz rezervju tirgus izsoli, decentralizētās koģenerācijas stacijas varēja iesaistīties tirgū daudz lielākā mērā, nekā bija iespējams tad, kad rezervju tirgus iepirkums tika veikts nākamajā mēnesī. BRD apgalvoja, ka tas veicināja to, ka decentralizētajām koģenerācijas stacijām tika piešķirtas pārmērīgas kompensācijas;

                                 b)

                                 uzņēmums DONG Energy, iespējams, saņēma valsts atbalstu, 2010. gadā noslēdzot ar Energinet.dk piecu gadu līgumu par papildpakalpojumu sniegšanu. Attiecībā uz līgumu netika izsludināts publisks konkurss, un tas, iespējams, netika noslēgts saskaņā ar tirgus noteikumiem, tāpēc piešķīra priekšrocību uzņēmumam DONG Energy. Tekošās dienas jaudas rezervēšana, lai pārvadītu rezerves jaudu no DK2 uz DK1, izmantojot Lielā Belta pārvades savienojumu, iespējams, piešķīra priekšrocību uzņēmumam DONG Energy. Šis sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Energinet.dk ir pilnībā valsts īpašumā esošs Dānijas operators, ko kontrolē valsts, tāpēc tā darbības ir attiecināmas uz valsti.

               2.3.   Komisijas lēmums par oficiālas izmeklēšanas sākšanu

                     (28)

                     Procedūras sākšanas lēmumā Komisija, pamatojoties uz Dānijas informāciju un aprēķiniem, kuros iekļauti decentralizēto koģenerācijas staciju ieņēmumi no papildpakalpojumu pārdošanas, secināja, ka decentralizētajām koģenerācijas stacijām nav piešķirtas pārmērīgas kompensācijas par to investīcijām koģenerācijas jaudā un ka atbalsts decentralizētajām koģenerācijas stacijām, kas apstiprināts saskaņā ar Lēmumu N 602/2004, joprojām ir saderīgs. Tāpēc šis sūdzību aspekts netika iekļauts oficiālās izmeklēšanas procedūrā.

                     (29)

                     Tomēr procedūras sākšanas lēmumā Komisija pauda bažas par to, vai atbalsts varētu būt piešķirts uzņēmumam DONG Energy, tostarp bažas par šāda atbalsta iespējamo saderību ar iekšējo tirgu. Saistībā ar valsts atbalsta pastāvēšanu un saderību Komisijas izmeklēšana attiecās tikai uz šādiem jautājumiem:

                                 a)

                                 vai Energinet.dk darbības, parakstot līgumu par papildpakalpojumiem ar DONG Energy, bija attiecināmas uz Dāniju;

                                 b)

                                 vai starp Energinet.dk un DONG Energy noslēgtais līgums par papildpakalpojumiem piešķīra priekšrocību uzņēmumam DONG Energy;

                                 c)

                                 ja valsts atbalsts bija iesaistīts, vai tas bija saderīgs valsts atbalsts.

               3.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

         3.1.
               BRD piezīmes

                     (30)

                        BRD norādīja, ka Dānijas tiesību aktos nav sniegtas norādes par Energinet.dk saistībā ar rezerves jaudas iepirkumu. Tomēr BRD apgalvoja, ka, tā kā tiesību aktos ir paredzēts, ka Dānijas Enerģētikas aģentūra (DEA) uzrauga un apstiprina Energinet.dk vispārējos darbības plānus, var uzskatīt, ka DEA ir apstiprinājusi līgumu ar DONG Energy.

                     (31)

                        BRD arī apgalvoja, ka uz citu iestāžu iejaukšanos uzņēmuma Energinet.dk lēmumu pieņemšanā norāda šādi fakti:

                                 a)

                                 uzņēmums Energinet.dk 2006. gadā publiski paziņoja, ka tas plāno izveidot konkurētspējīgu tirgu DK2 zonā, taču šis plāns netika īstenots;

                                 b)

                                 līgums starp DONG Energy un Energinet.dk ietvēra klauzulas, ar ko tika aizsargāts DONG Energy finansiālais stāvoklis saistībā ar turpmākajiem DEA līguma grozījumiem.

                     (32)

                        BRD, apgalvojot, ka Energinet.dk, pamatojoties uz līgumu, maksāja DONG Energy cenu, kas pārsniedza tirgus cenu, izvirzīja šādus argumentus:

                                 a)

                                 attiecībā uz parlamentāro jautājumu 2011. gada aprīlī klimata un enerģētikas ministrs norādīja, ka vidējā cena, ko uzņēmumam DONG Energy maksāja par 675 MW rezerves jaudas, bija 22 716 DKK/MW mēnesī salīdzinājumā ar rezerves jaudas vidējo cenu īstermiņa piegādei DK1 zonā, kura bija 8 850 DKK/MW mēnesī;

                                 b)

                                 faktiski vidējā cena bija augstāka nekā ministra atbildē norādītā, jo aprēķinā netika ņemts vērā tas, ka uzturēšanas prasības dēļ 75 MW no 675 MW līgumā paredzētās jaudas bija atbrīvoti no piegādes pienākuma uz vienu gadu. Pēc pieciem gadiem tas faktiski nozīmēja, ka tika nopirkti tikai 660 MW;

                                 c)

                                 ja DONG Energy nevarēja piegādāt vai pēc aicinājuma nolēma nepiegādāt līgumā paredzēto jaudu, tad Energinet.dk bija jāiegūst jauda no citiem avotiem. Sodi par līgumā noteikto piegādes neizpildi, iespējams, nebija pietiekami, lai segtu uzņēmumam Energinet.dk radušās papildu izmaksas, kad tam bija jāiegūst alternatīva jauda;

                                 d)

                                 pamatojoties uz rezervju izveides izmaksām DK1 zonā, 300 MW ātro rezervju varēja tikt piegādāti DK2 zonā, izmantojot jauno aprīkojumu par 750 miljoniem DKK vai pārceļot aprīkojumu no DK1 zonas par 450 miljoniem DKK – jebkura no šīm iespējām bija lētāka par kopējo summu 920 miljonu DKK apmērā, kura, kā liecināja ministra atbilde uz 2011. gada aprīļa parlamentāro jautājumu, tiktu izmaksāta uzņēmumam DONG Energy saskaņā ar piecu gadu līgumu;

                                 e)

                                 vismaz daļai no rezerves jaudas, kas pieprasīta DK2 zonā, jābūt iegādātai DK1 zonā (izmantojot iespēju sadalīt rezerves no DK1 uz DK2 visā Lielā Belta pārvades savienojumā). BRD apgalvoja, ka līgums ar DONG Energy bija saistīts ar Lielā Belta pārvades savienojuma jaudas rezervēšanu, lai atļautu pārvadīt papildpakalpojumus tikai no DK2 uz DK1. Šīs jaudas rezervēšanas plāni veidoja daļu no Lielā Belta pārvades savienojuma būvēšanas sākotnējā pieteikuma (ko 2007. gadā apstiprināja transporta un enerģētikas ministrs);

                                 f)

                                    BRD paskaidroja, ka, lai gan Energitilsynet atcēla Lielā Belta pārvades savienojuma jaudas rezervēšanas shēmu no 2013. gada 1. janvāra, līgums ar DONG Energy paliktu spēkā līdz 2015. gadam.

                     (33)

                        BRD arī norādīja, ka tā nepiekrīt procedūras sākšanas lēmumā izdarītajam Komisijas secinājumam par to, ka atbalsts decentralizētajām koģenerācijas stacijām ir saderīgs ar iekšējo tirgu, un atkārtoti apstiprināja savu viedokli par to, ka decentralizētajām koģenerācijas stacijām tika piešķirtas pārmērīgas kompensācijas.

               3.2.
               DONG Energy piezīmes

                     (34)

                     Uzņēmums DONG Energy apgalvoja, ka atlīdzība, ko tas saņem atbilstīgi piecu gadu līgumam par papildpakalpojumiem DK2 zonā, ir normāla tirgus cena, kas atspoguļo tā izmaksas par līgumpakalpojumu sniegšanu, ieskaitot pamatotu pašu kapitāla atdevi.

                     (35)

                        DONG Energy sniedza informāciju par cenām, ko maksā par papildpakalpojumiem Apvienotajā Karalistē un Īrijā, apgalvojot, ka tās ir ievērojami augstākas par 313 000 DKK/MW, ko uzņēmums DONG Energy norādīja kā 2013. gada cenu un kas tam bija jāsaņem atbilstīgi piecu gadu līgumam.

                     (36)

                        DONG Energy arī apgalvoja, ka 313 000 DKK/MW, ko tam maksāja saskaņā ar pašreizējo līgumu 2013. gadā, nepārsniedza cenas, ko vēsturiski maksājis uzņēmums Energinet.dk par papildpakalpojumiem DK1 zonā. Lai to pierādītu, DONG Energy sniedza informāciju par 2007. gada rezerves jaudas cenām DK1 zonā. DONG Energy apgalvoja, ka 2007. gada DK1 rezerves jaudas cena bija 324 000 DKK/MW gadā (2013. gadā inflācijas dēļ cenas pieauga par 2 % gadā – saskaņā ar Dānijas Statistikas biroja datiem neto inflācija Dānijā laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam vidēji bija 2,2 % gadā).

               4.   DĀNIJAS PIEZĪMES

                     (37)

                     Dānija apgalvoja, ka Energinet.dk darbības nebija attiecināmas uz valsti, jo:

                                 a)

                                    Energinet.dk ir neatkarīgs publisks uzņēmums, kurš ir atbildīgs par piegādes drošību, tajā skaitā par sistēmas līdzsvara saglabāšanu un par to, lai sistēmā nodrošinātu pietiekamu ražošanas jaudu;

                                 b)

                                 tiesību aktos nav precizētas nekādas prasības attiecībā uz to līgumu parakstīšanu vai saturu, kurus uzņēmums Energinet.dk nolemj slēgt, lai veiktu savus pienākumus. Uzņēmums Energinet.dk var brīvi parakstīt šos līgumus bez klimata, enerģētikas un būvniecības ministra apstiprinājuma, un tam nav jāinformē ministrs par minēto līgumu slēgšanu. Ministrijas pārstāvji nepiedalījās sarunu sanāksmēs starp Energinet.dk un DONG Energy pirms līguma parakstīšanas, kā arī ministrija nebija iesaistīta apspriežu satvara sagatavošanā, tajā skaitā cenu noteikšanas jomā. Energinet.dk neinformēja ministru par sarunu saturu, kā arī neiesniedza tam izskatīšanai galīgā līguma nosacījumus, lai saņemtu apstiprinājumu vai piezīmes;

                                 c)

                                 ministrs ir tiesīgs pieņemt lēmumus par jebkuru Energinet.dk darījumu aspektu. Taču ministrs nekad nav izmantojis šīs tiesības attiecībā uz to, kā Energinet.dk slēdz konkrētus rezerves jaudas līgumus, tajā skaitā līgumu ar DONG Energy;

                                 d)

                                 uzņēmums Energinet.dk nekādā veidā neiesaistīja Dānijas valsti, kā arī tas nesaņēma no valsts norādījumus par līguma slēgšanu ar DONG Energy.

                     (38)

                     Dānija apgalvoja, ka Energinet.dk līgums ar DONG Energy nepiešķīra uzņēmumam DONG Energy priekšrocību, ko varētu kvalificēt kā atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, un pārsūtīja par šo izmeklēšanas aspektu uzņēmuma Energinet.dk piezīmes, kurās norādīts, ka:

                                 a)

                                 Ziemeļvalstu sistēmas vadīšanas nolīgumā paredzēts, ka uzņēmumam Energinet.dk jābūt rezervēm, kas pieejamas katrā zonā (DK1 un DK2) un ir pietiekamas, lai segtu jaudu, kas būtu nepieciešama, ja lielākā stacija zonā pārtrauktu darboties. Vienīgais operators, kas spējīgs nodrošināt pietiekamu rezerves jaudu (600 MW) DK2 zonā, bija DONG Energy. Visi pārējie iespējamie pakalpojuma sniedzēji kopā nebūtu bijuši spējīgi nodrošināt pietiekamu rezerves jaudu, lai izvairītos no nepieciešamības parakstīt līgumu ar DONG Energy;

                                 b)

                                 tā kā lielākā daļa DONG Energy rezervju nodrošināšanas izmaksu bija saistīta ar izmaksām, kas rodas, uzturot stacijas gaidīšanas režīmā, DONG Energy rezervju pakalpojumu kopējās izmaksas būtu bijušas tādas pašas neatkarīgi no tā, vai līgums noslēgts par 400 MW vai 600 MW. Attiecīgo pamatojumu pārbaudīja Dānijas Konkurences iestāde;

                                 c)

                                    Energinet.dk 2009. gadā izskatīja iespējamos rezerves jaudas piegādātājus DK2 zonā un secināja, ka no šiem operatoriem, izņemot DONG Energy, varētu iepirkt ne vairāk kā 150 MW. Uzņēmums Energinet.dk norādīja, ka nebūtu bijis iespējams noslēgt līgumu par 600 MW rezerves jaudas DK2 zonā, neiekļaujot DONG Energy, un izmaksas saistībā ar rezerves jaudas nodrošināšanu DK2 zonā, apvienojot DONG Energy un citus avotus, būtu bijušas lielākas par tām izmaksām, kas rastos, ja līgums par šiem pakalpojumiem tiktu noslēgts tikai ar DONG Energy;

                                 d)

                                 vismaz saistībā ar pakalpojumiem, kuri skar darbības atjaunošanu pēc izslēgšanās un atbilstīgi kuriem spēkstacijai ir jābūt spējīgai sākt ražošanu, neizmantojot jaudu no elektroenerģijas pārvades tīkla, nebūtu bijis iespējams iepirkt rezerves jaudu DK1 zonā, lai to izmantotu DK2 zonā, jo darbības atjaunošanai pēc izslēgšanās ir nepieciešams, lai piegādes spēkstacija būtu tieši savienota ar to spēkstaciju, kuras darbība ir atjaunojama;

                                 e)

                                    Energinet.dk vienojās ar DONG Energy par cenu, kas sedza DONG Energy izmaksas un [1–7] % peļņu.

                     (39)

                     Dānija iesniedza Energinet.dk piezīmes arī par lēmumu rezervēt jaudu Lielā Belta pārvades savienojumā no DK2 zonas uz DK1 zonu. Energinet.dk paskaidroja, ka bez jaudas rezervēšanas Lielā Belta pārvades savienojumā būtu nepieciešams noslēgt līgumus par 600 MW rezerves jaudas gan DK1, gan DK2 zonā, t. i., kopumā par 1 200 MW. Ar rezervēšanas palīdzību kopējo pieprasījumu varēja samazināt līdz 900 MW.

                     (40)

                     Atbildot uz BRD pieņēmumu, ka rezervēšanu varēja organizēt, lai pārvadītu jaudu no DK1 uz DK2, nevis no DK2 uz DK1, Energinet.dk paskaidroja, ka rezervēšana no DK2 uz DK1 daudz mazāk izkropļoja tirgu, nekā tas būtu bijis gadījumā, ja jaudu rezervētu tās pārvadīšanai pretējā virzienā.

                     (41)

                        Energinet.dk iesniedza analīzi, lai parādītu, ka – ņemot vērā kopējo jaudas pārpalikumu, kas pieejams DK1 salīdzinājumā ar DK2 – zemākas cenas DK1 zonā nozīmē, ka elektroenerģija plūst Lielā Belta pārvades savienojumā no DK1 zonas uz DK2 zonu 72,7 % no laika un no DK2 zonas uz DK1 zonu 16,7 % no laika. Veids, kādā Energinet.dk organizēja rezervēšanu, bija tāds, ka jauda tika rezervēta tikai pēc tam, kad bija slēgts nākamās dienas tirgus, un tikai tad, ja nākamās dienas tirdzniecība liecināja, ka plūsmas būtu no DK2 zonas uz DK1 zonu. Tādējādi rezervēšana tika īstenota tikai 16,7 % no laika. Uzņēmums Energinet.dk apgalvoja, ka tad, ja tiktu īstenots alternatīvs jaudas rezervēšanas modelis, tas nenovēršami palielinātu to stundu skaitu, kad rezervēšana būtu jāīsteno, un tādējādi palielinātu tekošās dienas tirgus izkropļošanu, jo tirgus dalībniekiem tirdzniecībai būtu pieejama mazāka pārvades jauda.

               5.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

                     (42)

                     Saskaņā ar Līguma 107. panta 1. punktu ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. Lai pastāvētu valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jābūt izpildītiem visiem minētā panta nosacījumiem.

                     (43)

                     Kā iepriekš izklāstīts 29. apsvērumā, attiecībā uz valsts atbalsta pastāvēšanu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē oficiālajā izmeklēšanā īpaša vērība tika pievērsta tam, a) vai Energinet.dk darbības, parakstot līgumu ar DONG Energy, bija attiecināmas uz Dāniju un b) vai rezerves jaudas līgums starp Energinet.dk un DONG Energy piešķīra uzņēmumam DONG Energy priekšrocību vai tika noslēgts saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

               5.1.   Valsts atbalsta pastāvēšana – valsts līdzekļi

                     (44)

                     Lai pasākumu uzskatītu par atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, tas jāpiešķir tieši vai netieši no valsts līdzekļiem.

                     (45)

                     Saskaņā ar judikatūru uzņēmuma līdzekļi ir uzskatāmi par valsts līdzekļiem, ja valsts, izmantojot dominējošo ietekmi šādā uzņēmumā, var virzīt tā līdzekļu izlietojumu (4).

                     (46)

                        Energinet.dk ir publisks uzņēmums, kas pilnībā pieder Dānijas valstij. Ņemot vērā Dānijas valsts kā vienīgā akcionāra nostāju, kā arī iespēju, ka Dānijas valsts ietekmē uzņēmuma Energinet.dk finanšu līdzekļu izlietojumu, Energinet.dk finanšu līdzekļi ir jāuzskata par valsts līdzekļiem (5).

               5.2.   Valsts atbalsta pastāvēšana – attiecināmība

                     (47)

                     Procedūras sākšanas lēmumā Komisija pauda bažas par to, vai Energinet.dk un DONG Energy parakstītais līgums ir attiecināms uz valsti.

                     (48)

                        Stardust Marine lietā (6) Tiesa norādīja, ka pat tad, ja valsts spēj kontrolēt publisku uzņēmumu un dominējoši ietekmēt tā darbību, attiecībā uz jebkuru konkrētu pasākumu nevar automātiski pieņemt, ka šāda kontrole tiek faktiski īstenota. Ir arī jāpārbauda, vai publiskas iestādes ir uzskatāmas par jebkādā veidā iesaistītām attiecīgā pasākuma īstenošanā. Tiesa atzina, ka kādā konkrētā gadījumā ne vienmēr ir iespējams pierādīt, ka šāda uzņēmuma veikti pasākumi patiesībā tika pieņemti pēc publisko iestāžu norādījumiem. Tādēļ tā noteica konkrētus rādītājus, ko var izmantot, lai novērtētu attiecināmību, tajā skaitā (saraksts nav izsmeļošs vai preskriptīvs):

                                 a)

                                 to, cik lielā mērā publiskais uzņēmums (šajā gadījumā Energinet.dk) var pieņemt lēmumu, neņemot vērā publisko iestāžu prasības;

                                 b)

                                 to, cik lielā mērā iestāžu sniegtie priekšraksti (norādījumi) jāņem vērā publiskajam uzņēmumam (šajā gadījumā Energinet.dk);

                                 c)

                                 to, cik lielā mērā publiskais uzņēmums (šajā gadījumā Energinet.dk) ir integrēts publiskās pārvaldes struktūrās;

                                 d)

                                 darbību raksturu un to īstenošanu tirgū normālos konkurences apstākļos ar privātiem operatoriem;

                                 e)

                                 publiskā uzņēmuma (šajā gadījumā Energinet.dk) juridisko statusu, proti, to, vai uz uzņēmumu attiecas publiskās tiesības vai vispārējās uzņēmējdarbības tiesības;

                                 f)

                                 to, cik intensīvi publiskā iestāde uzrauga publiskā uzņēmuma (šajā gadījumā Energinet.dk) pieņemtos lēmumus.

                     (49)

                     Komisijai nav iesniegti nekādi pierādījumi, kas liecinātu, ka Dānijas valsts bija iesaistīta Energinet.dk un DONG Energy parakstītā līguma plānošanā, apspriešanā un apstiprināšanā. Tādējādi, kā konstatēts Stardust Marine lietā, attiecināmība būtu jānovērtē, pamatojoties uz jebkādiem konkrētiem rādītājiem par valsts iesaisti līguma slēgšanā. Tas tika sīkāk precizēts “SACE” lietā, kur Vispārējā tiesa norādīja, ka pierādījumi par šādu iesaisti varētu tikt sniegti, pamatojoties uz “pietiekami precīzu un pārliecinošu netiešo pierādījumu kopumu par valsts īstenotu ietekmi vai efektīvu kontroli” (7).

                     (50)

                        Energinet.dk ir organizēts kā neatkarīgs publisks uzņēmums un nav integrēts parastajās publiskās pārvaldes struktūrās. Uz uzņēmumu Energinet.dk neattiecas vispārējās uzņēmējdarbības tiesības, bet tas tiek regulēts saskaņā ar Likumu par Energinet.dk un pārvaldīts, pamatojoties uz uzņēmuma statūtiem. Uzņēmuma Energinet.dk neatkarība atspoguļojas tā statūtos, saskaņā ar kuriem Energinet.dk ir neatkarīga juridiska persona, kas veic savas darbības bez jebkādas atbildības no Dānijas valsts puses. Turklāt uzņēmuma Energinet.dk aktīvi ir nodalīti no Dānijas valsts aktīviem, un noteiktā regulējuma ietvaros Energinet.dk pats kontrolē savus investīciju un darbības fondus.

                     (51)

                        Energinet.dk pārvaldības struktūru veido uzraudzības padome un valde. Dānijas klimata, enerģētikas un būvniecības ministrs ieceļ astoņus no vienpadsmit uzraudzības padomes locekļiem, tajā skaitā priekšsēdētāju. Divi no astoņiem ministra ieceltajiem locekļiem ir jāieceļ, pamatojoties uz elektroenerģijas nozares ieteikumu. Uzraudzības padomes locekļiem ir jāpieņem darbā kvalificēta valde, kas darbojas uzraudzības padomes pārraudzībā. Tiesības iecelt uzraudzības padomes locekļus ļauj ministram ietekmēt uzņēmuma Energinet.dk vispārējo darbību. Tomēr fakts, ka valsts ietekmē uzņēmuma vispārējo darbību, atspoguļo tās īpašumtiesības un pats par sevi nenorāda uz valsts iesaisti kādā konkrētā Energinet.dk veiktā pasākumā. To apstiprināja Vispārējā tiesa SACE lietā, kur, atzīmējusi, ka Itālijas valsts veiktā valdes atlase norāda uz īpašu saikni ar publiskajām iestādēm, Tiesa norāda, ka “šie organiskie netiešie pierādījumi […] paši par sevi nav pietiekami, lai pierādītu konkrēto valsts līdzdalību strīdīgo pasākumu veikšanā” (8).

                     (52)

                     Dānija apgalvo, ka ministra tiesības iecelt valdes locekļus nav balstītas uz nodomu regulēt faktiskos līgumus, ko parakstījis uzņēmums Energinet.dk. Dānija arī paskaidroja, ka Energinet.dk statūtu 9. pantā, kurā izklāstīti uzraudzības padomes uzdevumi, pilnībā iekļauts Dānijas Likuma par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību 115. pants, kurā definēti uzraudzības padomju uzdevumi šādos uzņēmumos. Saikne ar vispārējām uzņēmējdarbības tiesībām ir skaidri atzīta Likuma par Energinet.dk sagatavošanas materiālos, kuros teikts, ka “Energinet Dānijas uzraudzības padomes uzdevumi pamatā atbilst tiem vispārīgajiem norādījumiem par atbildības un uzdevumu sadali starp uzraudzības padomi un valdi, kas izklāstīti Likumā par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību”. Dānija ir arī paskaidrojusi, ka praktiski tā bija valde, nevis uzraudzības padome, kas apsprieda līgumu ar DONG Energy.

                     (53)

                     Turklāt Dānija ir norādījusi, ka klimata, enerģētikas un būvniecības ministrs nebija iesaistījies starp Energinet.dk un DONG Energy noslēgtā līguma apstiprināšanā vai apspriešanā un netika informēts par sarunu gaitu. Lai gan ministrs ir tiesīgs pieņemt lēmumus par jebkuru uzņēmuma Energinet.dk darījumu aspektu, Dānija uzsvēra, ka ministrs nekad nav izmantojis šīs tiesības attiecībā uz to, kā Energinet.dk slēdz konkrētus rezerves jaudas līgumus. Saskaņā ar Dānijas teikto šīs tiesības ir paredzētas, lai nodrošinātu, ka vajadzības gadījumā ministrs var iejaukties un garantēt, ka Energinet.dk darbojas likuma robežās un tiek vadīts finansiāli drošā veidā. Ministrs iesaistās lēmumu pieņemšanā par jaunu tīkla infrastruktūru vai būtiskām izmaiņām esošā tīkla infrastruktūrā, taču viņš neizmanto savas tiesības, lai iejauktos konkrētos uzdevumos, kurus Energinet.dk veic (vai līgumos, kurus tas paraksta), lai varētu pildīt savus juridiskos pienākumus.

                     (54)

                     Pretēji tam, kā tas ir attiecībā uz dažiem citiem pasākumiem, kurus veic Energinet.dk un kuri izklāstīti Dānijas tiesību aktos (9), Dānijas tiesību aktos nav precizēti vai sniegti norādījumi uzņēmumam Energinet.dk par rezerves jaudas iepirkumu. Lēmumi vai darbības, par kuriem Energinet.dk ir juridiski atbildīgs saistībā ar rezerves jaudu, netiek publiski regulēti vai īpaši apstiprināti. Tāpat arī tiesību aktos nav noteiktas kādas konkrētas prasības attiecībā uz to līgumu saturu, kurus Energinet.dk var nolemt slēgt, lai pildītu savus tiesību aktos paredzētos pienākumus.

                     (55)

                     Tomēr BRD apgalvoja, ka, tā kā Dānijas tiesību aktos nav paredzēts, ka Dānijas Enerģētikas aģentūrai jāuzrauga un jāapstiprina Energinet.dk vispārējie darbības “stratēģijas plāni”, valsts būtu apstiprinājusi līgumu ar DONG Energy šo plānu apstiprināšanas ietvaros. Vispārējā tiesa SACE lietā norādīja, ka publiskas iestādes veiktā prognožu apstiprināšana attiecībā uz publiskiem uzņēmumiem var liecināt, ka uzņēmums neveic savas darbības pilnīgi neatkarīgas pārvaldes apstākļos un tādējādi var tikt uzskatīts par tādu, kurš vismaz attiecībā uz svarīgu lēmumu pieņemšanu rīkojas publisku iestāžu kontrolē (10). Tomēr pretēji situācijai SACE lietā līgums ar DONG Energy nekad netika iekļauts uzņēmuma Energinet.dk stratēģijas plānos (kā arī netika iekļauti citi rezerves jaudas līgumi).

                     (56)

                     Dānija ir paskaidrojusi, ka Energinet.dk iekļāva līgumu ar DONG Energy 2010. gada pārskatā, taču no valsts netika pieprasīts ex ante apstiprinājums, un 2010. gada pārskats Klimata, enerģētikas un būvniecības ministrijai tika iesniegts tikai 2011. gada martā, proti, pēc tam, kad līgums bija noslēgts. Pirmā ministrijas un Energinet.dk uzraudzības padomes ceturkšņa sanāksme, kurā tika pieminēts līgums, notika 2011. gada martā. Lietā T-305/13 Vispārējā tiesa apstiprināja, ka tiktāl, ciktāl šīs finanšu un politiskās pārbaudes, pirmkārt, tiek veiktas a posteriori un, otrkārt, principā attiecas uz visu publiskā uzņēmuma uzskaiti un darbībām, tās pašas par sevi neļauj pieņemt, ka publiskas iestādes konkrēti ir ietekmējušas iepriekš pieņemtus lēmumus (11).

                     (57)

                     Lai gan starp Energinet uzraudzības padomi un ministriju notiekošās ceturkšņa sanāksmes un uzņēmuma Energinet.dk ikgadējā ziņošana akcionāram nodrošina valstij zināmu kontroli pār Energinet.dk vispārējo darbību, Dānija ir paskaidrojusi, ka valsts iesaiste ir ierobežota, lai nodrošinātu, ka Energinet.dk pilda, vispārīgi runājot, savus tiesību aktos paredzētos pienākumus. Saskaņā ar iedibināto judikatūru šāda vispārēja kontrole nav pietiekama, lai noteiktu kāda konkrēta līguma noslēgšanas attiecināmību uz valsti (12).

                     (58)

                     Attiecībā uz uzņēmuma Energinet.dk darbību raksturu Likumā par Energinet.dk paredzēts, ka uzņēmumam Energinet.dk jāveic sistēmas vadīšanas un elektroenerģijas pārvades darbības, tajā skaitā darbojoties kā neatkarīgam sistēmas operatoram. Uzņēmums Energinet.dk ir atbildīgs par piegādes drošību, un tam, lai izpildītu šo uzdevumu, jāsaglabā savstarpēji savienotās elektroapgādes sistēmas tehniskā kvalitāte un līdzsvars un jānodrošina, lai sistēmā būtu pietiekama ražošanas jauda. Šīs ir tipiskas pārvades sistēmas operatora darbības, kas sava rakstura dēļ bieži vien ir saistītas ar valsts pienākumiem neatkarīgi no tā, kā tās tiek organizētas.

                     (59)

                     Izskatāmais Energinet.dk darbību aspekts ir papildpakalpojumu līgumu slēgšana. Saistībā ar papildpakalpojumu iepirkumu Energinet.dk piedalās tirgū, izraugoties papildpakalpojumus no tiem pakalpojumu sniedzējiem, kas pieejami tirgū. Tāpēc pastāv iespēja, ka pārvades sistēmas operators var rīkot papildpakalpojumu iepirkumu, darbojoties kā tirgus dalībnieks bez valsts iesaistes.

                     (60)

                     Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka uzņēmums Energinet.dk 2006. gadā publiski paziņoja, ka tas plāno izveidot konkurētspējīgu tirgu DK2 zonā, bet ka pēc tam tas netika īstenots. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka tas ir pierādījums tam, ka valsts iejaucas Energinet.dk lēmumu pieņemšanā. Tomēr fakts, ka uzņēmums Energinet.dk, iespējams, nav īstenojis 2006. gadā paziņotos plānus, pats par sevi neliecina par valsts iesaisti Energinet.dk lēmumu pieņemšanā.

                     (61)

                     Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka starp Energinet.dk un DONG Energy noslēgtais līgums, kas aizsargā DONG Energy no jebkādiem zaudējumiem tajā gadījumā, ja DEA veikusi izmaiņas līgumā, liecina par DEA iejaukšanos Energinet.dk lēmumu pieņemšanā. Tomēr līgumā DEA vispār nav pieminēta un ir tikai noteikts, ka tad, “ja Dānijas Enerģētikas regulatīvā iestāde pieprasa, lai viena vai abas puses mainītu nolīguma noteikumus, …šo nolīgumu koriģē…”. Līgumā nav sniegts neviens pierādījums, ka valsts pārskatīja vai apstiprināja līgumu ar DONG Energy, un Dānija ir paziņojusi, ka Dānijas valsts šo līgumu nav ne pārskatījusi, ne apstiprinājusi. Kā paskaidrots 56. apsvērumā, valsts attiecībā uz līgumu neveica nekādu ex ante pārskatīšanu, uzraudzību vai apstiprināšanu, un Dānija tika informēta par līgumu, tikai saņemot gada pārskatu, kas pirmo reizi tika iesniegts Klimata, enerģētikas un būvniecības ministrijā tikai 2011. gada martā, t. i., pēc tam, kad līgums bija parakstīts.

                     (62)

                     Attiecībā uz vispārīgākiem valsts iesaistes rādītājiem Komisija norāda, ka pastāv rādītāji abos virzienos. Lai gan uzņēmumu Energinet.dk raksturo augsts neatkarības līmenis, Dānijas valsts spēj zināmā mērā ietekmēt uzņēmuma vispārējo darbību.

                     (63)

                     Tomēr, ņemot vērā 85. un 86. apsvērumā minētos secinājumus attiecībā uz jautājumu par to, vai pasākumi piešķīra priekšrocību uzņēmumam DONG Energy un bija valsts atbalsts, galīgā nostāja jautājumā par attiecināmību nav jāpieņem.

               5.3.   Atbalsta pastāvēšana – priekšrocība

                     (64)

                     Procedūras sākšanas lēmumā Komisija pauda šaubas arī par to, vai Energinet.dk un DONG Energy parakstītais līgums atspoguļoja normālu tirgus cenu par sniegtajiem pakalpojumiem un vai tas tādējādi piešķīra uzņēmumam DONG Energy priekšrocību. Ņemot vērā BRD izvirzītos jautājumus par jaudas rezervēšanu Lielā Belta pārvades savienojumā un to jaudas kopējo daudzumu, ko Energinet.dk iepirka no DONG Energy DK2 zonā, Komisija ir izpētījusi vajadzīgo papildpakalpojumu daudzumu, ko Energinet.dk iepirka DK2 zonā, Energinet.dk lēmumu apspriest ar DONG Energy vajadzīgo pakalpojumu piegādi un cenu, kas galu galā maksāta uzņēmumam DONG Energy par šiem pakalpojumiem.

               5.3.1.   Vajadzīgais papildpakalpojumu daudzums, ko Energinet.dk iepirka DK2 zonā

                     (65)

                     Kā iepriekš paskaidrots 19., 20., 21. un 41. apsvērumā, DK2 zonā uzņēmumam Energinet.dk bija vajadzīgi 600 MW papildpakalpojumu, pamatojoties uz Lielā Belta pārvades savienojuma jaudas rezervēšanu papildpakalpojumu pārvadei starp DK1 un DK2 zonu, kas bija paredzēta, lai samazinātu vispārējo vajadzību pēc papildpakalpojumiem Dānijā, vienlaikus ierobežojot iejaukšanos komerctirdzniecībā starp DK1 un DK2 zonu. BRD apgalvoja, ka ar DONG Energy parakstītā līguma apmērs ir izskaidrojams ar to Energinet.dk lēmumu rezervēt jaudu Lielā Belta pārvades savienojumā, lai pārvadītu jaudu no DK2 uz DK1, kuru Dānijas valsts apstiprināja kā daļu no savienojuma būvēšanas pieteikuma. BRD arī apgalvoja, ka rezervēšanu varēja īstenot pretējā virzienā (lai pārvadītu jaudu no DK1 uz DK2) vai abos virzienos un ka tas, palielinot konkurenci, būtu samazinājis papildpakalpojumu izmaksas.

                     (66)

                     Tomēr vispārējais savienojumā veikto investīciju mērķis bija uzlabot tirgus darbību un ierobežot tirgus dalībnieku iespējas izmantot tirgus varu pārvades ierobežojumu dēļ (13). Papildpakalpojumu izmantojuma optimizēšanas iespēja ir tikai viena no daudzajām Dānijas prognozētajām priekšrocībām, ko rada investīcijas Lielā Belta pārvades savienojumā. Kā apstiprināja Dānija, rezervju pakalpojumu sadales potenciāls starp DK1 un DK2 nebija izšķirošais faktors valdības lēmumā atļaut Lielā Belta pārvades savienojuma būvniecību, un rezervju pakalpojumu sadales potenciāls nebija tieši minēts valdības projekta apstiprinājumā.

                     (67)

                     Dānijas sniegtie pierādījumi liecina, ka tad, ja rezervēšana tiktu īstenota pretējā virzienā, daudz biežāk tiktu kropļots tekošās dienas tirgus sakarā ar piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru DK1 un DK2 zonā un to, ka elektroenerģija plūst no DK1 zonas uz DK2 zonu 72,7 % no laika. Tā kā Dānija ir pierādījusi, ka varētu būt sagaidāms, ka rezervēšana pretējā virzienā vai abos virzienos paaugstināja tirgus izkropļojuma līmeni, ko rada Lielā Belta pārvades savienojuma jaudas rezervēšana, Komisija noraida sūdzības iesniedzēja argumentu, ka Energinet.dk būtu bijis jāīsteno Lielā Belta pārvades savienojuma jaudas rezervēšana pretējā virzienā vai abos virzienos.

                     (68)

                     Tiklīdz jaudas rezervēšana tika apstiprināta, varēja noteikt prasības attiecībā uz papildpakalpojumiem DK1 un DK2 zonā. Veicot rezervēšanu laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam, uzņēmums Energinet.dk DK2 zonā pieprasīja 600 MW papildpakalpojumu. Prasība par jaudu DK2 zonā netika mainīta pēc shēmas atcelšanas attiecībā uz jaudas rezervēšanu Lielā Belta pārvades savienojumā.

               5.3.2.   Energinet.dk lēmums apspriest ar DONG Energy vajadzīgo pakalpojumu piegādi

                     (69)

                     2009. gadā, pirms sarunu sākšanas ar DONG Energy, uzņēmums Energinet.dk pasūtīja tirgus pētījumu to potenciālo iespēju noteikšanai, kas pieejamas, lai apmierinātu apzināto vajadzību pēc rezerves jaudas DK2 zonā. Energinet.dk 2009. gada tirgus pētījuma rezultāti liecina, ka 600 MW DK2 zonā pieprasīto papildpakalpojumu nevarēja tikt iegādāti, neiepērkot vismaz zināmu daudzumu jaudas no uzņēmuma DONG Energy. Pētījumā secināts, ka “ir pilnībā skaidrs, ka stacijām Kyndby, pateicoties tikai to lielumam, ir ļoti būtiska nozīme situācijā ar rezervēm Austrumdānijā”.

                     (70)

                     Konkrētāk, bija sagaidāms, ka tie papildpakalpojumi, kurus varēja iegādāties no citiem piegādātājiem, nevis DONG Energy, būs pieejami par samērā augstu cenu. Ziņojumā, piemēram, minētas apspriedes ar izstrādātājiem, no kuriem viens piedāvāja uzbūvēt jaunu 150 MW staciju par 65 000 DKK/MW mēnesī, noslēdzot trīs gadu līgumu, un otrs piedāvāja uzbūvēt 50 MW staciju par 50 000 DKK/MW mēnesī, noslēdzot trīs gadu līgumu.

                     (71)

                        BRD apgalvoja, ka DK2 zonā 300 MW varētu piegādāt citi pakalpojumu sniedzēji, nevis DONG Energy, taču nesniedza nekādus pierādījumus par to, ka nākamos 300 MW jaudas, kas būtu vajadzīgi papildus minētajiem 300 MW, varētu nodrošināt citādi, nevis iepērkot jaudu no DONG Energy vai izmantojot citu jaudas rezervēšanu Lielā Belta pārvades savienojumā.

                     (72)

                     Papildus tam, ka tika iesniegts Energinet.dk 2009. gada pētījums, Dānija paskaidroja, ka, lai gan DK2 zonā varētu tikt nodrošināti aptuveni 300 MW jaunas jaudas, tie nebija pieejami tirgū tajā laikā, kad tika parakstīts līgums ar DONG Energy, un šīs jaudas uzstādīšana aizņemtu laiku līdz pieciem gadiem. Pat ja šī 300 MW jauda būtu bijusi pieejama tirgū laikā, kad tika parakstīts līgums ar DONG Energy, nebūtu bijis iespējams nodrošināt pilnu 600 MW jaudu, kas pieprasīta DK2 zonā, bez jaudas iegādes no DONG Energy.

                     (73)

                     Tāpēc, pamatojoties uz sniegtajiem pierādījumiem, Komisija secina, ka būtu bijis nepieciešams iegādāties papildpakalpojumus no DONG Energy, lai nodrošinātu papildpakalpojumu kopējo vajadzīgo daudzumu DK2 zonā. Tomēr joprojām ir jāpārbauda, vai uzņēmumam Energinet.dk varētu būt pieejami papildpakalpojumu alternatīvi labākas vērtības avoti nekā tā cena, kas maksāta uzņēmumam DONG Energy par visiem papildpakalpojumiem.

               5.3.3.   Cena, kas galu galā maksāta uzņēmumam DONG Energy par papildpakalpojumiem DK2 zonā

                     (74)

                     DK2 zonā uzņēmums Energinet.dk iepirka no DONG Energy 675 MW papildpakalpojumu. Ja tiek ņemts vērā atbrīvojums no piegādes pienākuma uzturēšanas nodrošināšanai, piecu gadu līguma periodā vajadzēja būt pieejamiem vidēji 600 MW papildpakalpojumu. Dānija ir iesniegusi Energinet.dk dokumentus, kuros paskaidrots, ka uzņēmuma DONG Energy staciju Kyndby un Masnedø nodrošinātā jauda bija pieejama tikai par fiksētu cenu neatkarīgi no iepirktās jaudas daudzuma.

                     (75)

                     Dānijas iesniegtie dokumenti liecina, ka sarunās ar DONG Energy uzņēmums Energinet.dk apgalvoja, ka izmaksas būtu proporcionāli jāsamazina, ja tiktu iegādāti 600 MW jaudas, nevis 675 MW, par kuriem Energinet.dk galu galā noslēdza līgumu. Tomēr DONG Energy pretojās šiem centieniem sakarā ar augstajām fiksētajām izmaksām, kuras saistītas ar to, ka tiek darīta pieejama papildpakalpojumu jauda, un kuras nemainītos, ja līgums tiktu noslēgts par mazāku jaudu.

                     (76)

                     Saskaņā ar līgumu DONG Energy saņēma ne vairāk kā 957 481 000 DKK, tajā skaitā papildu kompensāciju par palielinātiem NOx nodokļiem. Tas atbilst 24 178 DKK/MW mēnesī par 660 MW papildpakalpojumu (jauda, kas pieejama pēc tam, kad ir atļauts atbrīvojums no piegādes pienākuma uzturēšanas nodrošināšanai). Ja aprēķinus veiktu, pamatojoties uz Energinet.dk 600 MW pieprasījumu, tas atbilstu 26 597 DKK/MW mēnesī.

                     (77)

                        DONG Energy sniegtā informācija liecina, ka cena, kas samaksāta par papildpakalpojumiem DK2 zonā, bija zemāka par tām cenām, ko pārvades sistēmu operatori maksāja par līdzīgiem pakalpojumiem Īrijā un Lielbritānijā. Komisija uzskata, ka Lielbritānijas un Īrijas cenas nevar uzskatīt par piemērotu kritēriju, lai novērtētu to cenu, kas samaksāta uzņēmumam DONG Energy, jo tam, ka papildpakalpojumu cenas dažādos tirgos ievērojami atšķiras, varētu būt vairāki iemesli, piemēram, atkarībā no vietējā piedāvājuma un pieprasījuma līmeņa un konkrētajiem vietējiem noteikumiem par papildpakalpojumu līgumu slēgšanu, un DONG Energy nepamatoja, kāpēc Lielbritānijas un Īrijas cenas būtu svarīgas un nodrošinātu piemērotu kritēriju līgumcenas tirgus līmeņa novērtēšanai.

                     (78)

                     Uzņēmums DONG Energy arī norādīja, ka tā saņemtā cena bija zemāka par cenām, kas maksātas par papildpakalpojumiem DK1 zonā 2007. gadā. Tomēr, kā norādīja BRD, DONG Energy saņemtā cena bija ievērojami augstāka par tām cenām, kas maksātas par papildpakalpojumiem DK1 zonā 2011. gadā. Cenas DK1 zonā 2011. gadā, iespējams, ir samazinātas pēc tam, kad 2007. gadā saistībā ar pāreju no nākamā mēneša uz nākamās dienas rezervju tirgus izsoli notika izmaiņas, kuras palielināja konkurenci papildpakalpojumu iepirkuma jomā. Piedāvājuma un pieprasījuma situācija arī var atšķirties DK1 zonā salīdzinājumā ar DK2 zonu. Tādēļ Komisija uzskata, ka nedz 2007. gada cena DK1 zonā, nedz 2011. gada cena DK1 zonā nebūtu uzskatāma par piemērotu kritēriju, lai novērtētu cenu, ko laikposmā no 2011. līdz 2015. gadam uzņēmumam DONG Energy maksāja par papildpakalpojumiem DK2 zonā.

                     (79)

                        BRD apgalvoja, ka tie 300 MW papildpakalpojumu, par kuriem BRD teica, ka tos DK2 zonā varētu nodrošināt citi piegādātāji, nevis DONG Energy, varētu būt nodrošināti par 450–750 miljoniem DKK. Tas atbilst 25 000–41 667 DKK/MW mēnesī, kas liecina par to, ka kopumā izmaksas par šiem 300 MW būtu bijušas augstākas par tām izmaksām, kuras radīja 300 MW jaudas, ko Energinet.dk uz līguma pamata iegādājās no DONG Energy, un kuras sasniedza 26 597 DKK/MW mēnesī (par 600 MW).

                     (80)

                     Turklāt, lai gan Dānija ir paskaidrojusi, ka faktiski tie nevarētu būt pieejami laikus, lai nodrošinātu jaudu no 2011. gada janvāra, Komisija norāda, ka Energinet.dk 2009. gada pētījumā apzināti divi potenciāli jauni projekti kopumā par 200 MW, kurus varētu uzbūvēt, ja tiktu piedāvāti trīs gadu līgumi ar Energinet.dk. Ja izmaksas tiek aprēķinātas nevis trīs, bet piecu gadu periodam – pieņemot, ka pilnā cena, kas norādīta trīs gadu līgumiem, tiek sadalīta atbilstīgi pieciem gadiem (lai gan izmaksas var būt pieaugušas sakarā ar ilgāku periodu, kurā rodas fiksētas izmaksas, kas būtu jāatgūst) –, tad 150 MW potenciāli bija pieejami par 39 000 DKK/MW mēnesī, un nākamie 50 MW par 30 000 DKK/MW mēnesī. Šīs abas orientējošās izmaksas bija augstākas par cenu, ko Energinet.dk maksāja DONG Energy.

                     (81)

                     Visbeidzot, BRD arī apgalvoja, ka sodi par DONG Energy līgumā noteikto piegādes neizpildi, iespējams, nav bijuši pietiekami, lai segtu uzņēmumam Energinet.dk radušās papildu izmaksas, kad tam bija jāiegūst alternatīva jauda. Dānija ir paskaidrojusi, ka sodi bija pietiekami – 2014. gadā uzņēmumam DONG Energy uzliktais sods bija [50–70] DKK/MW un tika noslēgts līgums par alternatīvo jaudu, kuras vidējās izmaksas bija 58 DKK/MW.

                     (82)

                     Pieņemot par kritēriju tās cenas, ko pieprasīja potenciālie papildpakalpojumu alternatīvie piegādātāji, kurus apzināja BRD un Energinet.dk, Komisija norāda, ka minētās cenas bija augstākas par uzņēmumam DONG Energy maksāto cenu. Tādēļ Komisija secina, ka Energinet.dk nodrošināja konkurētspējīgu cenu – labāku par pieejamām alternatīvām – vajadzīgo papildpakalpojumu iegādei DK2 zonā.

               5.3.4.   Līguma ienesīgums attiecībā uz uzņēmumu DONG Energy

                     (83)

                     Komisija ņēma vērā arī tādas konkurētspējīgās cenas ietekmi, kas saskaņā ar līgumu nodrošināja peļņu. Ņemot vērā uzņēmuma DONG Energy kā “būtiska” DK2 zonas papildpakalpojumu piegādātāja stāvokli, sarunās ar Energinet.dk varēja pastāvēt tirgus varas izmantošanas iespēja. Tāpēc Komisija ir izpētījusi arī tādu iespēju, ka uzņēmums DONG Energy, izmantojot savu stāvokli tirgū, guva nepamatotu peļņu.

                     (84)

                     Dānijas iesniegtajos dokumentos norādīts, ka, pamatojoties uz gala līgumcenām, uzņēmums DONG Energy no papildpakalpojumu līguma varēja gūt [1–7] % lielu peļņu. Šī peļņas norma tika salīdzināta ar peļņu, kas gūta no valsts obligācijas, kura varētu būt pieejama kā alternatīva investīcija. Piecu gadu Dānijas valsts obligāciju ienesīgums 2010. gada decembrī vidēji bija 2,13 %. Ņemot vērā riskus, ko uzņēmums DONG Energy uzņēmās, lai garantētu tādu staciju stabilu darbību, kas sniedz papildpakalpojumus, Komisija secina, ka [1–7] % liels peļņas līmenis nebija nepamatots, ņemot vērā 2,13 % peļņu no piecu gadu valsts obligācijas.

               5.3.5.   Secinājums

                     (85)

                     Uzņēmums Energinet.dk izpētīja piegādes situāciju tirgū 2009. gadā, cenšoties apzināt visas iespējas attiecībā uz vajadzīgo papildpakalpojumu iegādi. Kā arī, nosakot iespējamās to līgumu izmaksas, kas noslēgti ar alternatīviem pakalpojumu sniedzējiem un DONG Energy, šajā pētījumā tika apstiprināts, ka citur – atšķirībā no uzņēmuma DONG Energy – nebija pieejama pietiekama jauda, lai izpildītu Energinet.dk prasības. To apstiprina arī sūdzības iesniedzējs, jo BRD apgalvo, ka atšķirībā no DONG Energy citi piegādātāji varēja nodrošināt tikai pusi no vajadzīgās jaudas. Vienojoties ar DONG Energy, uzņēmums Energinet.dk nodrošināja cenu, kas bija zemāka nekā atsauces cenas, kādas noteiktas Energinet.dk tirgus pētījumā, un zemāka nekā cenas, par kādām, kā uzskata sūdzības iesniedzējs, DK2 zonā varētu būt nodrošināti 300 MW potenciāli jaunas investīcijas. Energinet.dk izdevās arī nodrošināt cenu, kas ierobežoja līdz [1–7] % DONG Energy peļņu, kura nav nepamatota.

                     (86)

                     Tāpēc Komisija secina, ka Energinet.dk darbojās kā piesardzīgs tirgus investors un ka līgums nepiešķīra uzņēmumam DONG Energy priekšrocību, ko varētu kvalificēt kā atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

               6.   SECINĀJUMS

                     (87)

                     Komisija konstatē, ka, tā kā līgums starp Energinet.dk un DONG Energy neatbilst visiem Līguma 107. panta 1. punkta kumulatīvajiem nosacījumiem, tas nav uzskatāms par valsts atbalstu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Līgums, kas 2010. gada 21. decembrī noslēgts starp Energinet.dk un DONG Energy, nav uzskatāms par atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

            2. pants
            Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

            Briselē, 2016. gada 23. maijā

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas locekle

               Margrethe VESTAGER

            (1)  OV C 230, 8.8.2013., 23. lpp.

            (2)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

            (3)  OV C 37, 3.2.2001., 3. lpp.

            (4)  Lieta C-482/99 Francijas Republika pret Komisiju (Stardust Marine), Recueil 2002, I-4397. lpp., 38. punkts.

            (5)  Lieta C-278/00 Grieķijas Republika pret Komisiju, Recueil 2004, I-3997. lpp., 54. punkts.

            (6)  Lieta C-482/99 Francijas Republika pret Komisiju (Stardust Marine), Recueil 2002, I-4397. lpp., 52. punkts.

            (7)  Lieta T-305/13 SACE un Sace BT SA pret Komisiju, EU:T:2015:435, 51. punkts.

            (8)  Lieta T-305/13 SACE un Sace BT SA pret Komisiju, EU:T:2015:435, 63. punkts.

            (9)  Skatīt, piemēram, valsts atbalsta lietas 354/2008 – grozījumi shēmā “Atbalsts videi nekaitīgas elektroenerģijas ražošanai” (N 602/2004), piemaksas par elektroenerģiju no jaunām vēja turbīnām (OV C 143, 24.6.2009., 6. lpp.) un N 356/2008 – grozījumi shēmā “Atbalsts videi nekaitīgas elektroenerģijas ražošanai” (N 602/2004), piemaksas par elektroenerģiju, ko ražo no biogāzes (OV C 151, 3.7.2009., 16. lpp.).

            (10)  Lieta T-305/13 SACE un Sace BT SA pret Komisiju, EU:T:2015:435, 76. punkts.

            (11)  Lieta T-305/13 SACE un Sace BT SA pret Komisiju, EU:T:2015:435, 73. punkts.

            (12)  Sal. 6. zemsvītras piezīmi.

            (13)  Dānijas transporta un enerģētikas ministrijas 2005. gada jūnija Enerģētikas stratēģija 2025. gadam.


Komisijas 04.07.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9391 - PGGM / Macquarie) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1181 (2019. gada 8. jūlijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm

text:
                  11.7.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 185/44

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1181
         (2019. gada 8. jūlijs)
         par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 148. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
         ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
         pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
         ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu (3),
         tā kā:

                     (1)

                     Lai sasniegtu Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā izvirzītos mērķus panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, dalībvalstīm un Savienībai jāizstrādā koordinēta stratēģija nodarbinātības jomā un jo sevišķi tam, lai atbalstītu kvalificētu, apmācītu un pielāgoties spējīgu darbaspēku, kā arī lai veicinātu tādus darba tirgus, kas reaģē uz pārmaiņām ekonomikā.

                     (2)

                     Saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) Savienība ir izstrādājusi un īstenojusi politikas koordinēšanas instrumentus fiskālās, makroekonomiskās un strukturālās politikas jomās. Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas izklāstītas Padomes Lēmuma (ES) 2018/1215 (4) pielikumā (“nodarbinātības pamatnostādnes”), kas ir daļa no šiem instrumentiem, kopā ar dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm, kas izklāstītas Padomes Ieteikumā (ES) 2015/1184 (5), veido integrētās pamatnostādnes stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanai (“integrētās pamatnostādnes”). Tajās, ņemot vērā dalībvalstu savstarpējo atkarību, jānosaka, kā dalībvalstīs un Savienībā šī politika īstenojama. Koordinēto Savienības un valstu politikas un reformu rezultātā būtu jānonāk pie atbilstoša vispārēju ekonomikas un sociālās politikas risinājumu kopuma, kam savukārt būtu jārada tieša pozitīva ietekme.

                     (3)

                     Eiropas pusgads dažādus instrumentus apvieno visaptverošā satvarā integrētai daudzpusējai ekonomikas, budžeta, nodarbinātības un sociālās politikas uzraudzībai, un tā mērķis ir sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītos mērķus, tostarp mērķus, kas attiecas uz nodarbinātības, izglītības un nabadzības mazināšanu un ir noteikti Padomes Lēmumā 2010/707/ES (6). Sekmējot politikas mērķus stimulēt investīcijas, veikt strukturālas reformas un nodrošināt atbildīgu fiskālo politiku, Eiropas pusgads kopš 2015. gada ir ticis pastāvīgi stiprināts un optimizēts. Īpaši stiprināta ir tā nodarbinātības un sociālā ievirze, un tika padziļināts dialogs ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.

                     (4)

                     Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2017. gada novembrī parakstīja Iestāžu kopīgu proklamāciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kurā izklāstīti 20 principi un tiesības, kas atbalstīs labi funkcionējošu un taisnīgu darba tirgu un sociālās drošības sistēmas. Eiropas sociālo tiesību pīlārs veido pamatprincipu kopumu, kas palīdzēs pārraudzīt dalībvalstu nodarbinātības un sociālos rādītājus, veicinās reformas valstu līmenī un rādīs virzienu konverģences atjaunošanai visā Savienībā.

                     (5)

                     Integrētās pamatnostādnes būtu jāizmanto par pamatu Padomes sagatavotiem konkrētām dalībvalstīm adresētiem ieteikumiem. Dalībvalstīm būtu visaptveroši jāizmanto Eiropas Sociālais fonds un citi Savienības fondi nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanā. Lai gan integrētās pamatnostādnes ir paredzētas dalībvalstīm un Savienībai, nodarbinātības pamatnostādnes būtu jāīsteno partnerībā ar visām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, šajā darbā cieši iesaistot arī valstu parlamentus, sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.

                     (6)

                     Nodarbinātības komitejai un Sociālās aizsardzības komitejai saskaņā ar attiecīgām LESD paredzētām pilnvarām būtu jāpārrauga, kā attiecīgā politika, ņemot vērā nodarbinātības pamatnostādnes, tiek īstenota. Šīm komitejām un citām ekonomikas un sociālās politikas koordinēšanā iesaistītajām Padomes darba sagatavošanas struktūrām būtu cieši jāsadarbojas. Būtu jāuztur politikas dialogs starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, jo īpaši jautājumos, kas saistīti ar nodarbinātības pamatnostādnēm.

                     (7)

                     Ir notikusi apspriešanās ar Sociālās aizsardzības komiteju.

                     (8)

                     Lai koncentrētos uz nodarbinātības pamatnostādņu īstenošanu, nodarbinātības pamatnostādnēm būtu jāpaliek nemainīgām. Pēc darba tirgu norišu un sociālās situācijas izvērtējuma kopš nodarbinātības pamatnostādņu pieņemšanas 2018. gadā, ir konstatēts, ka to atjaunināšana nav vajadzīga. Iemesli nodarbinātības pamatnostādņu pieņemšanai 2018. gadā arvien ir spēkā, tāpēc minētajām pamatnostādnēm būtu jāpaliek spēkā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kā izklāstīts Lēmuma (ES) 2018/1215 pielikumā, paliek spēkā 2019. gadam, un dalībvalstis tās ņem vērā savā nodarbinātības politikā un reformu programmās.

            2. pants
            Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

            Briselē, 2019. gada 8. jūlijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A.-K. PEKONEN

            (1)  2019. gada 18. marta atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

            (2)  2019. gada 20. jūnija atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

            (3)  2019. gada 29. aprīļa atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

            (4)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1215 (2018. gada 16. jūlijs) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 224, 5.9.2018., 4. lpp.).

            (5)  Padomes Ieteikums (ES) 2015/1184 (2015. gada 14. jūlijs) par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Eiropas Savienības ekonomikas politikai (OV L 192, 18.7.2015., 27. lpp.).

            (6)  Padomes Lēmums 2010/707/ES (2010. gada 21. oktobris) par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 308, 24.11.2010., 46. lpp.).


Komisijas 12.06.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9378 - Apax Partners LLP / GNB – Companhia de Seguros de Vida SA) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 06.08.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9411 - Parker-Hannifin Corporation / Lord Corporation) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 07.08.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9142 - Rewe-Zentralfinanz eG / Lekkerland AG & Co. KG) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 22.03.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9196 - Marsh & McLennan Companies, Inc. / Jardine Lloyd Thompson Group plc) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)