title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2004. gada 19. februāris), ar kuru pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (ECB/2004/2)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0002

Oficiālais Vēstnesis L 080 , 18/03/2004 Lpp. 0033 - 0041

		Eiropas Centrālās bankas Lēmums(2004. gada 19. februāris),ar kuru pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu(ECB/2004/2)(2004/257/EK)EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus, un jo īpaši to 12.3. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.Vienīgais pantsEiropas Centrālās bankas Reglamentu ar grozījumiem, kas izdarīti 1999. gada 22. aprīlī, kurš grozīts ar 1999. gada 7. oktobra Lēmumu ECB/1999/6, ar kuru groza Eiropas Centrālās bankas Reglamentu [1], aizstāj ar šo Reglamentu, kas stājas spēkā 2004. gada 1. martā.Eiropas centrālās bankas reglamentsIEVADA NODAĻA1. pantsDefinīcijasŠis Reglaments papildina Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus. Šajā Reglamentā termini ir lietoti tādās nozīmēs, kāda tiem ir Līgumā un Statūtos. Ar terminu "Eirosistēma" apzīmē Eiropas Centrālo banku (ECB) un to dalībvalstu centrālās bankas, kuru valūta ir eiro.I NODAĻAPADOME2. pantsPadomes sēžu laiks un vieta2.1. Par sēžu datumiem lemj Padome pēc priekšsēdētāja priekšlikuma. Parasti Padomes sēdes notiek regulāri saskaņā ar grafiku, ko savlaicīgi pirms katra kalendārā gada sākuma nosaka Padome.2.2. Priekšsēdētājs sasauc Padomes sēdi, ja pieprasījumu sasaukt sēdi ir iesnieguši vismaz trīs Padomes locekļi.2.3. Priekšsēdētājs var sasaukt Padomes sēdes arī tad, ja viņš to uzskata par vajadzīgu.2.4. Parasti Padomes sēdes notiek ECB telpās.2.5. Sēdes var noturēt arī telekonferences veidā, izņemot gadījumus, ja pret to iebilst vismaz trīs vadītāji.3. pantsDalība Padomes sēdēs3.1. Izņemot turpmāk noteiktos gadījumus, Padomes sēdēs var piedalīties vienīgi tās locekļi, Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājs un Eiropas Kopienu Komisijas loceklis.3.2. Parasti katru vadītāju var pavadīt viena persona.3.3. Ja kāds no vadītājiem nevar piedalīties sēdē, viņš, neskarot 4. panta noteikumus, var rakstiski iecelt aizstājēju. Šāds rakstisks paziņojums savlaicīgi pirms sēdes ir jānosūta priekšsēdētājam. Parasti šādu aizstājēju var pavadīt viena persona.3.4. Par sekretāru priekšsēdētājs ieceļ kādu ECB darbinieku. Sekretārs palīdz Valdei sagatavoties Padomes sēdēm un tās protokolē.3.5. Padome, ja tā uzskata to par nepieciešamu, var uzaicināt sēdēs piedalīties arī citas personas.4. pantsBalsošana4.1. Lai Padome varētu balsot, vajadzīgais kvorums ir divas trešdaļas Padomes locekļu. Ja kvoruma nav, priekšsēdētājs var sasaukt ārkārtas sēdi, kurā lēmumus ir iespējams pieņemt bez vajadzīgā kvoruma.4.2. Balsošana Padomē notiek pēc priekšsēdētāja pieprasījuma. Priekšsēdētājs balsošanu ierosina arī pēc Padomes jebkura locekļa pieprasījuma.4.3. Atturēšanās neliedz Padomei pieņemt lēmumus, kas paredzēti Statūtu 41.2. pantā.4.4. Ja kāds no Padomes locekļiem ilgāku laiku nevar piedalīties balsošanā (piemēram, vairāk nekā vienu mēnesi), viņš var iecelt aizstājēju, kas darbojas kā Padomes loceklis.4.5. Atbilstīgi Statūtu 10.3. pantā noteiktajam, gadījumos, ja kāds no vadītājiem nevar piedalīties balsošanā, pieņemot lēmumus saskaņā ar Statūtu 28., 29., 30., 32., 33. un 51. pantu, viņa vietā attiecīgo balsi var nodot viņa ieceltais aizstājējs.4.6. Priekšsēdētājs var ierosināt aizklātu balsošanu, ja to pieprasa vismaz trīs Padomes locekļi. Ja lēmums, ko ierosināts pieņemt saskaņā ar Statūtu 11.1., 11.3. vai 11.4. pantu, personiski attiecas uz kādu no Padomes locekļiem, balsošana ir aizklāta. Šādā gadījumā attiecīgie Padomes locekļi nepiedalās balsošanā.4.7. Lēmumus var pieņemt arī, izmantojot rakstisko procedūru, ja pret to neiebilst vismaz trīs Padomes locekļi. Attiecībā uz rakstisko procedūru ir jāievēro šādas prasības: i) katram Padomes loceklim parasti vismaz piecas dienas apsvēršanai; ii) katra Padomes locekļa (vai atbilstīgi 4. pantam ieceltā aizstājēja) personisks paraksts; iii) katrs šāds lēmums ir jāatspoguļo nākamās Padomes sēdes protokolā.5. pantsPadomes sēžu darba organizācija5.1. Padome apstiprina katras sēdes darba kārtību. Valde sagatavo darba kārtības projektu un kopā ar papildu dokumentiem nosūta to Padomes locekļiem un citiem uzaicinātajiem dalībniekiem vismaz astoņas dienas pirms attiecīgās sēdes, izņemot steidzamības gadījumus, kuros Valdei ir jārīkojas atbilstīgi konkrētajiem apstākļiem. Pēc priekšsēdētāja vai jebkura cita Padomes locekļa priekšlikuma Padome var pieņemt lēmumu svītrot jautājumus darba kārtības projektā vai papildināt projektu ar jautājumiem. Ja papildu dokumenti nav savlaicīgi nosūtīti un ja to pieprasa vismaz trīs Padomes locekļi, jautājumu svītro no darba kārtības.5.2. Padomes sēdes protokolu iesniedz apstiprināšanai Padomes locekļiem nākamajā sēdē (vai, vajadzības gadījumā, agrāk, izmantojot rakstisko procedūru), un to paraksta priekšsēdētājs.5.3. Ārkārtas situācijām Padome var noteikt iekšējos lēmumu pieņemšanas noteikumus.II NODAĻAVALDE6. pantsValdes sēžu laiks un vieta6.1. Par sēžu datumiem lemj Valde pēc priekšsēdētāja priekšlikuma.6.2. Priekšsēdētājs var sasaukt Valdes sēdes arī ikreiz, kad viņš to uzskata par vajadzīgu.7. pantsBalsošana7.1. Lai Valde varētu balsot, saskaņā ar Statūtu 11.5. pantu vajadzīgais kvorums ir divas trešdaļas Valdes locekļu. Ja kvoruma nav, priekšsēdētājs var sasaukt ārkārtas sēdi, kurā lēmumus ir iespējams pieņemt bez vajadzīgā kvoruma.7.2. Lēmumus var pieņemt arī, izmantojot rakstisko procedūru, ja pret to neiebilst vismaz divi Valdes locekļi.7.3. Balsošanā nepiedalās tie Valdes locekļi, uz kuriem personiski attiecas lēmums, ko paredzēts pieņemt saskaņā ar Statūtu 11.1., 11.3. vai 11.4. pantu.8. pantsValdes sēžu darba organizācijaValde lemj par savu sēžu darba organizāciju.III NODAĻAEIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS UZBŪVE9. pantsEirosistēmas/ECBS komitejas9.1. Komitejas izveido un atlaiž Padome. Tās palīdz ECB lēmējinstitūciju darbā un par savu darbību ar Valdes palīdzību ziņo Padomei.9.2. Komiteju sastāvā ir ne vairāk kā divi locekļi no katras Eirosistēmas VCB un no ECB, kurus ieceļ attiecīgi bankas vadītājs vai ECB Valde. Padome nosaka komiteju uzdevumus un ieceļ to priekšsēdētājus. Parasti priekšsēdētājs ir ECB darbinieks. Gan Padomei, gan Valdei ir tiesības lūgt komitejas izskatīt kādu īpašu jautājumu. ECB nodrošina komitejām sekretariāta pakalpojumus.9.3. Ja komitejas priekšsēdētājs un Valde to uzskata par nepieciešamu, katras neiesaistītās dalībvalsts centrālā banka var uzdot ne vairāk kā diviem tās darbiniekiem piedalīties komitejas sēdēs, ja komiteja izskata jautājumus, kas ir Ģenerālpadomes kompetencē.9.4. Ja komitejas priekšsēdētājs un Valde to uzskata par nepieciešamu, Komitejas sēdēs var uzaicināt piedalīties citu Kopienas iestāžu un organizāciju pārstāvjus vai citas trešās personas.9.a. pantsPadome var izveidot ad hoc komitejas, kas veic īpašus padomdevēja uzdevumus.10. pantsIekšējā struktūra10.1. Iepriekš apspriežoties ar Padomi, Valde lemj par ECB struktūrvienību skaitu, nosaukumu un attiecīgo kompetenci. Lēmumu dara publiski pieejamu.10.2. Visas ECB struktūrvienības ir pakļautas Valdes vadošajiem norādījumiem. Valde lemj par tās locekļu atsevišķajiem pienākumiem saistībā ar ECB struktūrvienību darbu un informē par tiem Padomi, Ģenerālpadomi un ECB darbiniekus. Šādus lēmumus pieņem vienīgi visu Valdes locekļu klātbūtnē, un tos nepieņem, ja priekšsēdētājs balso pret.11. pantsECB darbinieki11.1. Katru ECB darbinieku informē par viņa ieņemamo amatu ECB struktūrā, hierarhijas līmeni, kam jāatskaitās, un darba pienākumiem.11.2. Neskarot Statūtu 36. un 47. pantu, Valde pieņem organizatoriskus noteikumus (še turpmāk "administratīvie cirkulāri"), kuri ir saistoši ECB darbiniekiem.11.3. Valde pieņem un atjaunina Rīcības kodeksu Valdes locekļiem un ECB darbiniekiem.IV NODAĻAĢENERĀLPADOMES DALĪBA EIROPAS CENTRĀLO BANKU SISTĒMAS UZDEVUMU IZPILDĒ12. pantsAttiecības starp Padomi un Ģenerālpadomi12.1. Ģenerālpadomei ir jādod iespēja iesniegt savus apsvērumus, pirms Padome pieņem:- atzinumus saskaņā ar Statūtu 4. un 25.1. pantu,- ECB rekomendācijas statistikas jomā saskaņā ar Statūtu 42. pantu,- gada ziņojumu,- priekšrakstus par grāmatvedības noteikumu un darbības pārskatu standartizāciju,- pasākumus Statūtu 29. panta piemērošanai,- ECB darbinieku darba nosacījumus,- saistībā ar gatavošanos valūtas kursu neatsaucamai noteikšanai – ECB atzinumus vai nu saskaņā ar Līguma 123. panta 5. punktu, vai arī attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem, kas jāpieņem pēc izņēmuma atcelšanas.12.2. Ikreiz, kad Ģenerālpadome ir lūgta iesniegt apsvērumus atbilstīgi šā panta pirmajai daļai, šim nolūkam tai ir jādod pietiekams laika posms, kas nedrīkst būt mazāks par desmit darba dienām. Steidzamības gadījumā, kas jāpamato pieprasījumā, šo laika posmu drīkst saīsināt līdz piecām darba dienām. Priekšsēdētājs var lemt par rakstiskās procedūras izmantošanu.12.3. Priekšsēdētājs atbilstīgi Statūtu 47.4. pantam informē Ģenerālpadomi par Padomes pieņemtajiem lēmumiem.13. pantsAttiecības starp Valdi un Ģenerālpadomi13.1. Ģenerālpadomei ir jādod iespēja iesniegt savus apsvērumus, pirms Valde:- īsteno Padomes pieņemtos aktus, kuru pieņemšanā saskaņā ar 12.1. pantu ir nepieciešama Ģenerālpadomes dalība,- atbilstīgi pilnvarām, ko tai saskaņā ar Statūtu 12.1. pantu deleģējusi Padome, pieņem tiesību aktus, kuru pieņemšanā saskaņā ar šā Reglamenta 12.1. pantu ir nepieciešama Ģenerālpadomes dalība.13.2. Ikreiz, kad Ģenerālpadome ir lūgta iesniegt apsvērumus atbilstīgi šā panta pirmajai daļai, šim nolūkam tai ir jādod pietiekams laika posms, kas nedrīkst būt mazāks par desmit darba dienām. Steidzamības gadījumā, kas jāpamato pieprasījumā, šo laika posmu drīkst saīsināt līdz piecām darba dienām. Priekšsēdētājs var lemt par rakstiskās procedūras izmantošanu.V NODAĻAĪPAŠI PROCEDŪRAS NOTEIKUMI14. pantsPilnvaru deleģēšana14.1. Faktu, ka Padome saskaņā ar Statūtu 12.1. panta otrās daļas pēdējo teikumu deleģē pilnvaras Valdei, paziņo ieinteresētajām personām vai – jautājumos, kas skar trešās personas – vajadzības gadījumā publicē. Aktus, ko pieņem, izmantojot deleģētās pilnvaras, tūlīt paziņo Padomei.14.2. Ieinteresēto personu rīcībā nodod to ECB amatpersonu sarakstu, kam piešķirtas paraksta tiesības, šo sarakstu nosakot ar lēmumu, ko pieņem atbilstīgi Statūtu 39. pantam.15. pantsBudžeta procedūra15.1. Pirms katra finanšu gada beigām Padome, pamatojoties uz Valdes priekšlikumu, un atbilstīgi Padomes noteiktajiem principiem, pieņem ECB budžetu nākamajam finanšu gadam.15.2. Lai nodrošinātu palīdzību jautājumos saistībā ar ECB budžetu, Padome izveido Budžeta komiteju, kā arī nosaka tās uzdevumus un sastāvu.16. pantsZiņojumi un gada pārskati16.1. Statūtu 15.3. pantā paredzēto gada ziņojumu pieņem Padome.16.2. Valdei deleģē kompetenci apstiprināt un publicēt Statūtu 15.1. pantā paredzētos ceturkšņa ziņojumus, Statūtu 15.2. pantā paredzētos nedēļas finanšu kopsavilkuma pārskatus, Statūtu 26.3. pantā paredzēto bilances kopsavilkumu un citus pārskatus.16.3. Atbilstīgi Padomes noteiktajiem principiem Valde nākamā finanšu gada pirmajā mēnesī sagatavo ECB gada pārskatu. To iesniedz neatkarīgam revidentam.16.4. Padome ECB gada pārskatus apstiprina nākamā finanšu gada pirmajā ceturksnī. Pirms tā apstiprināšanas Padomei iesniedz neatkarīgā revidenta ziņojumu.17. pantsECB tiesību akti17.1. ECB regulas pieņem Padome, un tās Padomes vārdā paraksta priekšsēdētājs.17.2. ECB pamatnostādnes pieņem Padome, pēc tam tās paziņojot vienā no Eiropas Kopienu oficiālajām valodām; pamatnostādnes Padomes vārdā paraksta priekšsēdētājs. Pamatnostādnēs norāda to pamatojumu. Paziņošanu attiecīgo valstu centrālajām bankām var veikt, izmantojot telefaksu, elektronisko pastu vai teleksu vai arī nosūtīt pamatnostādnes papīra formā. Visas ECB pamatnostādnes, kas ir oficiāli jāpublicē, tulko Eiropas Kopienu oficiālajās valodās.17.3. Pieņemto regulu un pamatnostādņu īstenošanas nolūkā Padome var savas normatīvās pilnvaras deleģēt Valdei. Attiecīgajās regulās vai pamatnostādnēs norāda īstenojamos jautājumus, kā arī deleģēto pilnvaru darbības jomu un apmēru.17.4. ECB lēmumus un rekomendācijas pieņem Padome vai Valde atbilstīgi savai kompetencei, un tās paraksta priekšsēdētājs. ECB lēmumus, kas nosaka sankcijas attiecībā uz trešajām personām, paraksta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai divi citi Valdes locekļi. ECB lēmumos un rekomendācijās norāda to pamatojumu. Statūtu 42. pantā paredzētās rekomendācijas par Kopienas sekundārajiem tiesību aktiem pieņem Padome.17.5. Neskarot Statūtu 44. panta otro daļu un 47.1. panta pirmo ievilkumu, ECB atzinumus pieņem Padome. Tomēr īpašos apstākļos, un ja vismaz trīs vadītāji neizsaka vēlmi saglabāt Padomes kompetenci kādu īpašu atzinumu pieņemšanā, ECB atzinumus var pieņemt Valde, ņemot vērā Padomes komentārus un Ģenerālpadomes dalību. ECB atzinumus paraksta priekšsēdētājs.17.6. ECB instrukcijas pieņem Valde, pēc tam tās paziņojot vienā no Eiropas Kopienu oficiālajām valodām; instrukcijas Valdes vārdā paraksta priekšsēdētājs vai divi Valdes locekļi. Paziņošanu attiecīgo valstu centrālajām bankām var veikt, izmantojot telefaksu, elektronisko pastu vai teleksu vai arī nosūtot instrukcijas papīra formā. Visas ECB instrukcijas, kas ir oficiāli jāpublicē, tulko Eiropas Kopienu oficiālajās valodās.17.7. Lai atvieglotu to identificēšanu, visus ECB tiesību aktus numurē pieņemšanas secībā. Attiecībā uz ECB regulām un ECB atzinumiem par Kopienas tiesību aktu projektiem Valde, kā arī attiecībā uz ECB tiesību aktiem, par kuru publicēšanu ir pieņemts attiecīgs lēmums, veic pasākumus, lai nodrošinātu dokumentu oriģinālu saglabāšanu, paziņo tos adresātiem vai konsultējošajām struktūrām un nodrošina to publicēšanu visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.17.8. Padomes 1958. gada 15. aprīļa Regulas (EK) Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas [1], principus piemēro tiesību aktiem, kas norādīti Statūtu 34. pantā.18. pantsLīguma 106. panta 2. punktā paredzētā procedūraLīguma 106. panta 2. punktā paredzēto apstiprinājumu Padome pieņem katra gada pēdējā ceturksnī par nākamo gadu kā visām iesaistītajām dalībvalstīm kopīgu lēmumu.19. pantsIegādes19.1. Preču un pakalpojumu iegādē ECB vajadzībām ir jāievēro publiskuma, atklātības, vienādas piekļuves, nediskriminēšanas un efektīvas administrācijas principi.19.2. Neskarot efektīvas administrācijas principu, ir iespējams atkāpties no iepriekš minētajiem principiem steidzamības gadījumā; drošības vai slepenības iemeslu dēļ; ja ir tikai viens piegādātājs; attiecībā uz piegādēm ECB, ja to veic valstu centrālās bankas; lai nodrošinātu sadarbību ar to pašu piegādātāju.20. pantsDarbinieku atlase, iecelšana amatā un paaugstināšana20.1. ECB darbiniekus atlasa, ieceļ amatos un paaugstina Valde.20.2. ECB darbiniekus atlasa, ieceļ amatos un paaugstina, ievērojot profesionālas sagatavotības, publiskuma, atklātības, vienādas piekļuves un nediskriminēšanas principus. Noteikumus un procedūras pieņemšanai darbā un paaugstināšanai amatā sīkāk izklāsta administratīvajos cirkulāros.21. pantsDarba nosacījumi21.1. ECB un tās darbinieku darba attiecības nosaka Darba nosacījumi un Darba kārtības noteikumi.21.2. Darba nosacījumus pēc Valdes priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Generālpadomi pieņem Padome.21.3. Valde pieņem Darba kārtības noteikumus, kas īsteno Darba nosacījumus.21.4. Pirms jaunu Darba nosacījumu vai Darba kārtības noteikumu pieņemšanas ir jāapspriežas ar darbinieku komiteju. Tā savu atzinumu iesniedz attiecīgi Padomei vai Valdei.22. pantsPaziņojumi un izsludināšanaVispārīgu paziņošanu un ECB lēmējinstanču pieņemto lēmumu izsludināšanu var publicēt ECB mājas lapā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā arī izmantojot finanšu tirgu ziņu aģentūras vai citus masu saziņas līdzekļus.23. pantsKonfidencialitāte un piekļuve ECB dokumentiem23.1. ECB lēmējinstanču un jebkādu to izveidotu komiteju vai grupu procedūras ir konfidenciālas, izņemot gadījumus, kad Padome pilnvaro priekšsēdētāju darīt publiski pieejamus minēto struktūru apspriežu rezultātus.23.2. Publisko piekļuvi ECB sastādītajiem vai ECB rīcībā esošajiem dokumentiem nosaka ar ECB Padomes lēmumu.23.3. ECB sastādītos dokumentus klasificē un ar tiem rīkojas saskaņā ar administratīvajā cirkulārā paredzētiem noteikumiem. Ja lēmējinstances nav noteikušas citādi, dokumenti ir brīvi pieejami pēc 30 gadu termiņa beigām.VI NODAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI24. pantsGrozījumu izdarīšana ReglamentāPadome var grozīt šo Reglamentu. Ģenerālpadome var ierosināt grozījumus, un Valde var pieņemt papildu noteikumus atbilstīgi savai kompetencei.Frankfurtē pie Mainas, 2004. gada 19. februārīECB priekšsēdētājs —Jean-Claude Trichet[1] OV L 314, 8.12.1999., 32. lpp.[1] OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.--------------------------------------------------


title: 2006/492/KĀDP Politikas un Drošības Komitejas Lēmums  MONUC  SPT/2/2006 ( 2006. gada 30. maijs ) par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārai operācijai, atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā ( MONUC ) vēlēšanu laikā

text:
               14.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 194/31

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS
      MONUC SPT/2/2006
   (2006. gada 30. maijs)
   par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārai operācijai, atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUC) vēlēšanu laikā
   (2006/492/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2006/319/KĀDP (2006. gada 27. aprīlis) par Eiropas Savienības militāro operāciju, atbalstot Apvienoto Nāciju Organizācijas misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā (MONUC) vēlēšanu laikā (1) (Operācija EUFOR RD Congo), un jo īpaši tās 10. panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Vienotās rīcības 2006/319/KĀDP 10. panta 5. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgos lēmumus par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Kongo Demokrātiskajā Republikā (KDR), atbalstot MONUC vēlēšanu laikā.

               (2)

               Eiropadomes 2000. gada 7., 8. un 9. decembra Nicas sanāksmes un 2002. gada 24. un 25. oktobra Briseles sanāksmes secinājumos izklāstīta kārtība trešo valstu dalībai krīzes noregulēšanas operācijās un Palīdzības sniedzēju komitejas izveidei.

               (3)

               Palīdzības sniedzēju komitejai būs galvenā loma operācijas ikdienas vadībā. Tā būs galvenais forums, kurā ieguldītājas valstis var kopīgi risināt jautājumus, kas saistīti ar to spēku dalību operācijā. PDK, kas politiski kontrolē un stratēģiski vada operāciju, ņems vērā Palīdzības sniedzēju komitejas viedokļus.

               (4)

               Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un darbību izstrādē un īstenošanā, kam ir aizsardzības nozīme,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Izveidošana un darba uzdevums
   Ar šo izveido Palīdzības sniedzēju komiteju Eiropas Savienības Militārajai operācijai KDR, atbalstot MONUC vēlēšanu laikā (turpmāk – “CoC”). Tās darba uzdevums ir izklāstīts Eiropadomes Nicas sanāksmes un Briseles sanāksmes secinājumos.
   2. pants
   Sastāvs
   1.   CoC sastāvā ir:

               —

               visu ES dalībvalstu pārstāvji,

               —

               to trešo valstu pārstāvji, kuras piedalās operācijā un nodrošina nozīmīgu militāro ieguldījumu, kā minēts pielikumā.

         2.   Arī Eiropas Savienības Militārā štāba ģenerāldirektoram un ES operācijas komandierim ir tiesības apmeklēt līdzdalībnieku CoC sanāksmes vai nosūtīt uz tām savus pārstāvjus.
   3. pants
   Priekšsēdētājs
   Saskaņā ar Eiropadomes Nicas sanāksmes secinājumiem un neskarot prezidentūras prerogatīvas, šīs operācijas CoC, pastāvīgi konsultējoties ar prezidentūru, vada ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis vai viņa pārstāvis, kuram palīdz Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšsēdētājs (ESMKP) vai viņa pārstāvis.
   4. pants
   Sanāksmes
   1.   CoC sanāksmes regulāri sasauc tās priekšsēdētājs. Ja to prasa apstākļi, pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai kāda locekļa pieprasījuma var sasaukt ārkārtas sanāksmes.
   2.   Priekšsēdētājs savlaicīgi izsūta sanāksmes darba kārtības projektu un saistītos dokumentus. Pēc katras sanāksmes izsūtīta protokols.
   3.   Vajadzības gadījumā uz attiecīgām diskusijas daļām var aicināt Komisijas pārstāvjus un citas personas.
   5. pants
   Procedūra
   1.   Izņemot 3. punktā minētos gadījumus un neskarot PDK kompetenci un ES operācijas komandiera pienākumus,

               —

                  CoC lēmumus par operāciju ikdienas vadību vienprātīgi pieņem to valstu pārstāvji, kas nodrošina būtisku militāro ieguldījumu operācijā;

               —

               lēmumus attiecībā uz ieteikumiem par iespējamiem grozījumiem operācijas plānošanā, tostarp mērķu maiņu, vienprātīgi pieņem CoC locekļi.

         Kāda locekļa atturēšanās nenozīmē, ka lēmums nav pieņemts vienprātīgi.
   2.   Priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir to valstu, kam ir tiesības piedalīties lēmumu apspriešanā, pārstāvju kvorums.
   3.   Visus procedūras jautājumus pieņem ar vienkāršu klātesošo locekļu balsu vairākumu.
   4.   Dānija nepiedalās komitejas lēmumu pieņemšanā.
   6. pants
   Konfidencialitāte
   1.   Uz CoC sanāksmēm un procedūru attiecas Padomes drošības noteikumi. CoC pārstāvjiem ir attiecīgas drošības pielaides.
   2.   Ja vien CoC vienprātīgi nepieņem citu lēmumu, uz CoC apspriedēm attiecas dienesta noslēpuma pienākums.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2006. gada 30. maijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. KUGLITSCH

      (1)  OV L 116, 29.4.2006., 98. lpp.

      PIELIKUMS
      Lēmuma 2. panta 1. punktā minētā(-o) trešā(-o) valsts(-u saraksts)

                  —

                  Turcija


title: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 29. augusts ), ar ko izveido ekspertu grupu maksājumu sistēmu tirgus jomā

text:
               30.8.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 253/3

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 29. augusts),
   ar ko izveido ekspertu grupu maksājumu sistēmu tirgus jomā
   2011/C 253/04
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Viens no Savienības galvenajiem mērķiem ir nodrošināt pienācīgu darbību iekšējā tirgū, kurā būtisku daļu veido maksājumu pakalpojumi. Straujās inovāciju un tehnikas attīstības kontekstā ir svarīgi, lai iekšējā tirgū būtu stabilas, lietotājam draudzīgas, efektīvas un drošas maksājumu sistēmas, kuras izmanto gan pakalpojumu sniedzēji, gan lietotāji.

               (2)

               Saskaņā ar labāka tiesiskā regulējuma principiem Komisija uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai, izstrādājot politiku attiecībā uz maksājumu sistēmām, notiktu pienācīga apspriešanās ar atbilstošajām ieinteresētajām personām, jo īpaši ar maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem, tostarp patērētājiem un citiem pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. Šajā nolūkā Komisijai var būt nepieciešamas konsultatīvās grupas speciālistu zināšanas.

               (3)

               Tādēļ ar Komisijas lēmumu 2009/72/EK (1) ir izveidota ekspertu grupa maksājumu sistēmu jomā.

               (4)

               Kā norādīts Baltajā grāmatā par finanšu pakalpojumu politiku 2005.–2010. gadam, Komisija piešķir lielu nozīmi pienācīgai lietotāju viedokļu pārstāvībai politikas izstrādes un īstenošanas gaitā. Tādējādi šī grupa dotu iespēju pienācīgi pārstāvēt atbilstošo ieinteresēto pušu viedokļus. Komisija uzskata, ka pašreizējā grupas struktūra pietiekami neatspoguļo lietotāju (jo īpaši patērētāju) viedokļus. Tādēļ grupas izveides principi ir mainīti, lai labāk sabalansētu maksājumu pakalpojumu sniedzēju un lietotāju pārstāvību un palielinātu patērētāju pārstāvju skaitu.

               (5)

               Grupas sastāvā būtu jābūt personām, kurām ir vajadzīgā kompetence maksājumu sistēmu jomā. Tomēr tajā būtu jāiekļauj tikai privātā sektora ieinteresēto personu pārstāvji, jo publiskā sektora iestādēm un centrālajām bankām ir pašām sava konsultatīvā grupa maksājumu sistēmu jomā.

               (6)

               Grupai būtu jāpalīdz Komisijai sagatavot un īstenot ar maksājumu sistēmām saistīto politiku.

               (7)

               Neskarot drošības noteikumus, kas Komisijas reglamenta pielikumā iekļauti ar Komisijas Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom (2), būtu jāparedz noteikumi par grupas locekļiem pieejamās informācijas izpaušanu.

               (8)

               Personas datu apstrādei, ko veic grupa, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3).

               (9)

               Komisijas 2008. gada 15. decembra Lēmums 2009/72/EK, ar ko izveido ekspertu grupu tirgus maksājumu sistēmu jomā, būtu jāatceļ.

               (10)

               Ir lietderīgi noteikt šā lēmuma piemērošanas termiņu. Komisija savlaicīgi apsvērs piemērošanas laika pagarināšanas lietderību,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Priekšmets
   Ar šo izveido ekspertu grupu tirgus maksājumu sistēmu jomā, turpmāk tekstā “grupa”.
   2. pants
   Uzdevums
   Grupai ir šādi uzdevumi:

               1.

               palīdzēt Komisijai sagatavot tiesību aktus vai politikas iniciatīvas attiecībā uz maksājumu sistēmām, tostarp krāpšanas novēršanas jautājumiem, kas saistīti ar maksājumu pakalpojumu nozari un lietotājiem;

               2.

               nodrošināt pārskatu attiecībā uz minētās politikas praktisku īstenošanu;

               3.

               apmainīties ar viedokļiem par atjauninātu labāko praksi un nodrošināt potenciālo problemātisko jautājumu uzraudzību tirgus sektorā.

         3. pants
   Apspriešanās
   Komisija var apspriesties ar grupu par jebkuriem jautājumiem attiecībā uz maksājumu sistēmām, tostarp par krāpšanas novēršanas jautājumiem, kas saistīti ar maksājumu pakalpojumu nozari un lietotājiem.
   4. pants
   Locekļi un to iecelšana
   1.   Grupā ir ne vairāk kā 40 locekļu.
   2.   Komisija ieceļ locekļus, izvēloties speciālistus, kuri ir kompetenti 2. panta 1. punktā minētajās jomās un kuri ir pieteikušies, atsaucoties uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Grupas locekļiem ir vai nu akadēmiskā izglītība vai atzīta kompetence 2. panta 1. punktā minētajās jomās, vai arī tie pārstāv kādu no šiem:

               a)

               maksājumu pakalpojumu nozari, tostarp uzņēmumus, to darbinieku pārstāvjus un apvienības,

               b)

               maksājumu pakalpojumu lietotājus, tostarp uzņēmumus, apvienības un patērētājus,

               c)

               tādas privātā sektora struktūras, kuras ir cieši iesaistītas maksājumu krāpniecības novēršanā;

         3.   Grupas locekļi sabalansētās proporcijās pārstāv maksājumu pakalpojumu nozari un maksājumu pakalpojumu lietotājus. Vismaz piecpadsmit grupas locekļi pārstāv maksājumu pakalpojumu lietotājus, no kuriem septiņi pārstāv patērētājus. Vismaz piecpadsmit grupas locekļi pārstāv maksājumu pakalpojumu nozari. Grupā ir pārstāvēti arī akadēmisko aprindu pārstāvji un locekļi no privātā sektora struktūrām, kas iesaistītas maksājumu krāpniecības novēršanā.
   4.   Grupas locekļus no maksājumu pakalpojumu nozares, maksājumu pakalpojumu lietotāju vidus vai privātajām struktūrām, kas iesaistītas maksājumu krāpniecības novēršanā ieceļ kā personas, kuras pārstāv kopīgās intereses atbalstīt viegli lietojamas, efektīvas un drošas maksājumu sistēmas Locekļus, kuriem ir akadēmiskā izglītība vai atzīta kompetence, ieceļ kā privātpersonas.
   5.   Grupas locekļus ieceļ uz četriem gadiem. Locekļu pilnvaras ir spēkā līdz locekļu nomaiņai vai līdz pilnvaru termiņa beigām.
   6.   Var noteikt, ka visiem grupas locekļiem ieceļ aizstājējus. Locekļu aizstājējus ieceļ ar tādiem pašiem nosacījumiem kā locekļus; locekļu aizstājēji automātiski aizstāj grupas locekļus to prombūtnes vai slimības laikā. Pieteikumu iesniedzējus, ko uzskata par atbilstīgiem, bet kas nav iekļauti grupā, var ietvert rezerves sarakstā (turpmāk tekstā “saraksts”), ko Komisija var izmantot locekļu aizstājēju iecelšanai.
   7.   Grupas locekļus, kuri vairs nespēj faktiski piedalīties grupas apspriedēs, kuri atkāpjas no amata vai neatbilst noteikumiem, kas izklāstīti šā panta 2. punktā vai Līguma 339. pantā, uz atlikušo pilnvaru laiku var nomainīt ar citiem locekļiem, kurus ieceļ Komisija. Šādas nomaiņas vajadzībām Komisija var izmantot sarakstu.
   8.   Grupas locekļi, kuri iecelti amatā privātpersonas statusā, rīkojas neatkarīgi un sabiedrības interesēs.
   9.   To personu vārdus, kas pārstāv kādas intereses vai kas ir ieceltas amatā privātpersonas statusā, publicē Komisijas ekspertu grupu un citu līdzīgu struktūru reģistrā.
   10.   Personas datus ievāc, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
   5. pants
   Darbība
   1.   Grupas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.
   2.   Vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši grupas izstrādātajam darba uzdevumam; šādas apakšgrupas likvidē, tiklīdz to uzdevums ir izpildīts.
   3.   Komisijas pārstāvis var uzaicināt ekspertus un novērotājus ar īpašām zināšanām piedalīties grupas un apakšgrupu darbā.
   4.   Ekspertu grupas vai apakšgrupas apspriedēs iegūto informāciju nedrīkst izpaust, ja Komisija nosaka, ka tā attiecas uz konfidenciāliem jautājumiem.
   5.   Grupas un tās apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās, un Komisija nosaka to veidu un grafiku. Grupas sekretariātu nodrošina Komisija. Grupas un tās apakšgrupu sanāksmēs var piedalīties darba kārtībā izskatāmā jautājumā ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   6.   Grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz ekspertu grupu standarta reglamentu.
   7.   Komisija var publicēt internetā ekspertu grupas izstrādātu kopsavilkumu, secinājumu, secinājuma daļu vai darba dokumentu attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.
   6. pants
   Sanāksmju izdevumi
   1.   Darba grupā iesaistītajiem dalībniekiem netiek maksāta atlīdzība par sniegtajiem pakalpojumiem.
   2.   Ar grupas darbu saistītos ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus grupas darbā iesaistītajiem dalībniekiem Komisija atlīdzina saskaņā ar Komisijā spēkā esošajiem noteikumiem.
   3.   Šos izdevumus atlīdzina no pieejamajām apropriācijām, kuras piešķir saskaņā ar ikgadējo resursu sadalījuma procedūru.
   7. pants
   Atcelšana
   Atceļ Lēmumu 2009/72/EK.
   8. pants
   Piemērojamība
   Šo lēmumu piemēro līdz 2015. gada 31. decembrim.

      Briselē, 2011. gada 29. augustā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Michel BARNIER

      (1)  OV L 24, 28.1.2009., 15. lpp.

      (2)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

      (3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums 2005/593/KĀDP (2005. gada 18. jūlijs) par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par Čīles Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā krīzes vadības operācijā Bosnijā un Hercegovinā (operācija ALTHEA)

text:
               3.8.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 202/39

         PADOMES LĒMUMS 2005/593/KĀDP
   (2005. gada 18. jūlijs)
   par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par Čīles Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā krīzes vadības operācijā Bosnijā un Hercegovinā (operācija ALTHEA)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               2004. gada 12. jūlijā Padome pieņēma Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1).

               (2)

               Minētās vienotās rīcības 11. panta 3. punkts paredz, ka saskaņā ar 24. pantu Līgumā par Eiropas Savienību ir jānoslēdz nolīgums par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz trešo valstu līdzdalību.

               (3)

               Saskaņā ar Padomes 2004. gada 13. septembrī doto atļauju prezidentvalsts ar Ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja palīdzību ir apspriedusi nolīgumu starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par Čīles Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā krīzes vadības operācijā Bosnijā un Hercegovinā (operācija ALTHEA).

               (4)

               Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts nolīgums starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par Čīles Republikas dalību Eiropas Savienības militārajā krīzes vadības operācijā Bosnijā un Hercegovinā (operācija ALTHEA).
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots iecelt personu, kas pilnvarota parakstīt šo nolīgumu, lai uzliktu saistības Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 18. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. STRAW

      (1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.

   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Čīles Republiku par Čīles Republikas līdzdalību Eiropas Savienības militārajā krīzes vadības operācijā Bosnijā un Hercegovinā (operācija ALTHEA)
   EIROPAS SAVIENĪBA (ES)
   no vienas puses, un
   ČĪLES REPUBLIKA
   no otras puses,
   turpmāk – “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ:

               —

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 2004. gada 22. novembrī pieņemto Rezolūciju Nr. 1575 (2004) par EUFOR izveidi,

               —

               Eiropas Savienības Padomes pieņemto Vienoto Rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1),

               —

               uzaicinājumu Čīles Republikai piedalīties ES vadītā operācijā,

               —

               Spēku izveidošanas procesa veiksmīgu pabeigšanu un ES operācijas komandiera un ES militārās komitejas ieteikumu piekrist Čīles Republikas bruņoto spēku dalībai ES vadītajā operācijā,

               —

               Politikas un drošības komitejas Lēmumu BiH/1/2004 (2004. gada 21. septembris) (2) par Čīles Republikas ieguldījumu ES militārajā operācijā Bosnijā un Hercegovinā;

               —

               Politikas un drošības komitejas Lēmumu BiH/3/2004 (2004. gada 29. septembris), ar ko izveido Ieinteresēto pušu komiteju ES militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā (3),

         IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Līdzdalība operācijā
   1.   Čīles Republika pievienojas Vienotajai Rīcībai 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā un jebkurai vienotai rīcībai vai lēmumam, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj pagarināt ES militāro krīzes vadības operācijas termiņu saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkādiem nepieciešamiem īstenošanas noteikumiem.
   2.   Čīles Republikas ieguldījums ES militārajā krīzes vadības operācijā neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.
   3.   Čīles Republika nodrošina to, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes vadības operācijā, veic savus pienākumus atbilstīgi

               —

               Vienotajai Rīcībai 2004/570/KĀDP un tās iespējamiem turpmākiem grozījumiem;

               —

               operācijas plānam;

               —

               īstenošanas pasākumiem.

         4.   Čīles Republikas operācijai norīkotie bruņotie spēki un personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES militārās krīzes vadības operācijas interesēs, neskarot 4. panta 1. punktu.
   5.   Čīles Republika laikus informē ES operācijas komandieri par jebkurām pārmaiņām attiecībā uz tās līdzdalību operācijā.
   2. pants
   Bruņoto spēku statuss
   1.   To bruņoto spēku un personāla statusu, ko Čīles Republika norīko darbam ES militārajā krīzes vadības operācijā, reglamentē Apvienoto Nāciju Organizācijas Padomes 2004. gada 22. novembra Rezolūcija 1575 (2004).
   2.   Uz štābu nosūtīto bruņoto spēku un personāla statusu vai vadības elementus, kas izvietoti ārpus Bosnijas un Hercegovinas, reglamentē, štābam, attiecīgiem vadības elementiem un Čīles Republikai savstarpēji vienojoties.
   3.   Neskarot 1. punktā minētos noteikumus par bruņoto spēku statusu, bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes vadības operācijā, paliek Čīles Republikas jurisdikcijā.
   4.   Čīles Republika ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kuras saistītas ar līdzdalību ES militārajā krīzes vadības operācijā un kuras iesniedz tās bruņotie spēki un personāls vai kuras attiecas uz tās bruņotajiem spēkiem un personālu. Čīles Republika ir atbildīga par jebkuras lietas ierosināšanu, jo īpaši par tiesvedības vai disciplināro procedūru sākšanu, pret jebkuriem tās bruņotajiem spēkiem un personāla pārstāvjiem saskaņā ar tās tiesību aktiem.
   5.   Čīles Republika apņemas nākt klajā ar paziņojumu par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES militārajā krīzes vadības operācijā, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.
   6.   Eiropas Savienība apņemas nodrošināt, ka dalībvalstis nāk klajā ar paziņojumu par atteikšanos no prasībām saistībā ar Čīles Republikas dalību ES militārajā krīzes vadības operācijā, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu.
   3. pants
   Slepena informācija
   1.   Čīles Republika veic atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu slepenas ES informācijas aizsardzību saskaņā ar Eiropas Savienības Padomes drošības reglamentu, kas ietverts 2001. gada 19. marta Padomes Lēmumā 2001/264/EK (4), un saskaņā ar turpmākajām norādēm, ko sniegušas kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris.
   2.   Ja ES un Čīles Republika ir noslēgušas nolīgumu par slepenas informācijas apmaiņas drošības procedūrām, šāda nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar ES militāro krīzes vadības operāciju.
   4. pants
   Komandķēde
   1.   Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes vadības operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
   2.   Valsts iestādes nodod operatīvo un taktisko vadību un/vai savu bruņoto spēku un personāla kontroli ES operācijas komandierim. ES operācijas komandierim ir tiesības savas pilnvaras deleģēt.
   3.   Čīles Republikai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz ikdienas operācijas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.
   4.   ES operācijas komandieris pēc konsultācijām ar Čīles Republiku var jebkurā laikā pieprasīt Čīles Republikas ieguldījuma atsaukšanu.
   5.   Čīles Republika ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu ES militārās krīzes vadības operācijas laikā. VMP apspriežas ar ES bruņoto spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par kontingenta ikdienas disciplīnu.
   5. pants
   Finansiālie aspekti
   1.   Čīles Republika uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā, izņemot tās izmaksas, ko sedz no kopējiem līdzekļiem, kā paredzēts šā nolīguma 1. panta 1. punktā minētajos juridiskajos instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko paredz finansēšanas mehānismu to ES operāciju kopējiem izdevumiem, kas saistīti ar militārajiem vai aizsardzības jautājumiem (5).
   2.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts/-īm, kurā/-s veic operāciju, Čīles Republika, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar noteikumiem par bruņoto spēku statusu, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā.
   6. pants
   Pasākumi nolīguma īstenošanai
   Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs/Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstais pārstāvis un Čīles Republikas attiecīgās iestādes vienojas par jebkuriem tehniskiem un administratīviem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo nolīgumu.
   7. pants
   Saistību neievērošana
   Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas iepriekš minētajos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.
   8. pants
   Strīdu izšķiršana
   Strīdus par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir ar diplomātiskiem līdzekļiem.
   9. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   2.   Šis nolīgums paliek spēkā, kamēr Čīles Republika sniedz ieguldījumu operācijas darbībā.

      Briselē, 2005. gada 25. jūlijā, angļu valodā četros eksemplāros

            Eiropas Savienības vārdā

            Čīles Republikas vārdā

      (1)  OV L 252, 28.07.2004., 10. lpp.

      (2)  OV L 324, 27.10.2004., 20. lpp.

      (3)  OV L 325, 28.10.2004., 64. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu BiH/5/2004 (OV L 357, 2.12.2004., 39. lpp.).

      (4)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/194/EK (OV L 63, 28.2.2004., 48. lpp.).

      (5)  OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.

   DEKLARĀCIJAS,
   kas minētas Nolīguma 2. panta 5. un 6. punktā
   ES dalībvalstu deklarācija:
   “Piemērojot ES Vienoto Rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā, ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesiskā kārtība, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret Čīles Republiku tās personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīzes vadības operācijai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies Čīles Republikas norīkotā personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes vadības operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Čīles Republikai, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, un izņemot gadījumus, kuros personāls no Čīles Republikas, kas darbojas ES krīzes vadības operācijā un izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”

         Čīles Republikas deklarācija:
   “Piemērojot ES Vienoto Rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā, Čīles Republika centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesiskā kārtība, cik vien iespējams atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta ES krīzes vadības operācijā, tās personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīzes vadības operācijai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

               —

               radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes vadības operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša noteikumu pārkāpuma gadījumā, vai

               —

               radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes vadības operācijā, ja vien šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, kā arī, izņemot gadījumus, ja personāls, kas darbojas ES krīzes vadības operācijā un izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā noteikumu pārkāpumā.”


title: 2010/248/: Padomes Lēmums ( 2010. gada 26. aprīlis ), ar kuru koriģē piemaksas, kas paredzētas Lēmumā 2003/479/EK un Lēmumā 2007/829/EK par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu

text:
               1.5.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 110/31

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 26. aprīlis),
   ar kuru koriģē piemaksas, kas paredzētas Lēmumā 2003/479/EK un Lēmumā 2007/829/EK par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu
   (2010/248/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 41. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 240. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Padomes Lēmuma 2003/479/EK (1) 15. panta 7. punktu un Padomes Lēmuma 2007/829/EK (2) 15. panta 6. punktu paredz, ka dienas un ikmēneša pabalstus koriģē katru gadu bez atpakaļejoša spēka, pamatojoties uz Briselē un Luksemburgā strādājošu Eiropas Savienības amatpersonu pamatalgu koriģēšanu.

               (2)

               Padome 2009. gada 23. decembrī pieņēma Regulu (ES, Euratom) Nr. 1296/2009, ar ko no 2009. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām (3), un kas piemēro korekciju 1,85 % apmērā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lēmuma 2003/479/EK 15. panta 1. punktā un Lēmuma 2007/829/EK 15. panta 1. punktā minētās summas EUR 30,75 un EUR 122,97 attiecīgi aizstāj ar EUR 31,32 un EUR 125,25.
   2.   Lēmuma 2003/479/EK 15. panta 2. punktā un Lēmuma 2007/829/EK 15. panta 2. punktā tabulu aizstāj ar šādu tabulu:

                  “Attālums starp darbā pieņemšanas vietu un norīkojuma vietu
                  (km)

                  Summa EUR

                  0–150

                  0,00

                  > 150

                  80,50

                  > 300

                  143,12

                  > 500

                  232,59

                  > 800

                  375,71

                  > 1 300

                  590,40

                  > 2 000

                  706,72”

   3.   Lēmuma 2003/479/EK 15. panta 4. punktā minēto summu EUR 30,75 aizstāj ar EUR 31,32.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tā pieņemšanas.

      Luksemburgā, 2010. gada 26. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. Á. MORATINOS

      (1)  OV L 160, 28.6.2003., 72. lpp.

      (2)  OV L 327, 13.12.2007., 10. lpp.

      (3)  OV L 348, 29.12.2009., 10. lpp.


title: 2006/451/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 27. jūnijs ), ar ko ieceļ Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšsēdētāju

text:
               1.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 179/55

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 27. jūnijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšsēdētāju
   (2006/451/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 207. pantu,
   Atsaucoties uz Padomes Lēmumu 2001/79/KĀDP (2001. gada 22. janvāris) par Eiropas Savienības Militārās komitejas izveidi (1),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Lēmuma 2001/79/KĀDP 3. pantu Militārās komitejas priekšsēdētāju ieceļ Padome, pamatojoties uz Komitejas aizsardzības iestāžu vadītāju līmeņa sanāksmes ieteikumu,

               (2)

               Komitejas aizsardzības iestāžu vadītāju līmeņa 2006. gada 11. maija sanāksmē par Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšsēdētāju ieteica iecelt ģenerāli Henri BENTÉGEAT.

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ģenerāli Henri BENTÉGEAT no 2006. gada 6. novembra uz trim gadiem ieceļ par Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšsēdētāju.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2006. gada 27. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. PRÖLL

      (1)  OV L 27, 30.1.2001., 4. lpp.


title: Padomes Lēmums ( 2006. gada 18. septembrī ), ar ko ieceļ Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekli

text:
               6.10.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 241/3

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 18. septembrī),
   ar ko ieceļ Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekli
   (2006/C 241/03)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 54. panta otro un trešo daļu,
   ņemot vērā X pantu (1)
      Euratom Apgādes aģentūras Statūtos, kuros pēdējie grozījumi izdarīti ar 1995. gada 1. janvāra Lēmumu 95/1/EK, Euratom, EOTK (2)

   ņemot vērā Padomes 2005. gada 12. jūlija Lēmumu, ar ko ieceļ Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekļus (3),
   ņemot vērā Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Pēc Mike TRAVIS kunga atkāpšanās, par ko Padomei paziņots 2006. gada 18. janvārī, minētajā komitejā ir atbrīvojusies viena locekļa vieta.

               (2)

               Šī brīvā vieta ir jāaizpilda.

               (3)

               Apvienotās Karalistes valdība ir izvirzījusi kandidātu 2006. gada 18. janvārī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo Martin OLIVA kungs ir iecelts par Euratom Apgādes aģentūras Padomdevējas komitejas locekli uz atlikušo komitejas pilnvaru laiku līdz 2007. gada 28. martam.

      Briselē, 2006. gada 18. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. KORKEAOJA

      (1)  OV 27, 6.12.1958., 534/58. lpp.

      (2)  OV L 1, 1.1.1995., 1. lpp.

      (3)  OV C 178, 20.7.2005., 1. lpp.


title: 2009/871/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 30. novembris ), ar ko Horvātijas Republikai saistībā ar 101. un 103. pirmspievienošanās pasākumu pirmspievienošanās periodā piešķir atbalsta pārvaldības pilnvaras attiecībā uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ( IPA ) V komponentu – lauksaimniecība un lauku attīstība

text:
               2.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 315/15

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 30. novembris),
   ar ko Horvātijas Republikai saistībā ar 101. un 103. pirmspievienošanās pasākumu pirmspievienošanās periodā piešķir atbalsta pārvaldības pilnvaras attiecībā uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) V komponentu – lauksaimniecība un lauku attīstība
   (2009/871/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (1),
   ņemot vērā Komisijas 2007. gada 12. jūnija Regulu (EK) Nr. 718/2007, ar kuru īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (2), un jo īpaši tās 18. un 186. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3) (turpmāk Finanšu regula), un jo īpaši tās 53.c pantu un 56. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4) (turpmāk Īstenošanas noteikumi), un jo īpaši tās 35. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 1085/2006 definēti mērķi un galvenie principi attiecībā uz pirmspievienošanās palīdzību kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm laikā no 2007. līdz 2013. gadam, un ar minēto regulu Komisijai uztic atbildību par tās īstenošanu.

               (2)

               Regulas (EK) Nr. 718/2007 11., 12., 13., 14., 18. un 186. pants paredz, ka Komisijai ir iespējas saņēmējvalstij piešķirt pārvaldības pilnvaras, un definē prasības šādai piešķiršanai saistībā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta V komponentu – lauksaimniecība un lauku attīstība.

               (3)

               Atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 718/2007 7. pantam Komisija un saņēmējvalsts noslēdz pamatnolīgumu, lai paredzētu un pieņemtu sadarbības noteikumus attiecībā uz EK finanšu palīdzību saņēmējvalstij. Vajadzības gadījumā pamatnolīgumu var papildināt ar vienu vai vairākiem nozaru nolīgumiem, kuros paredz konkrētā komponenta noteikumus.

               (4)

               Lai saņēmējvalstij varētu piešķirt pārvaldības pilnvaras, jāievēro Finanšu regulas 53.c pantā un 56. panta 2. punktā, kā arī Īstenošanas noteikumu 35. pantā paredzētie nosacījumi.

               (5)

               Horvātijas Republikas valdība un Eiropas Kopienu Komisija 2007. gada 17. decembrī noslēdza Pamatnolīgumu par sadarbības noteikumiem attiecībā uz EK finanšu palīdzību Horvātijas Republikai saistībā ar atbalsta īstenošanu atbilstīgi Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (IPA).

               (6)

               Programmā Horvātijas Republikas lauksaimniecības un lauku attīstībai atbilstīgi IPA (turpmāk IPARD programma), kas apstiprināta ar Komisijas 2008. gada 25. februāra Lēmumu C(2008) 690 saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1085/2006 7. panta 3. punktu un Regulas (EK) Nr. 718/2007 184. pantu, tika iekļauts plāns par Kopienas ikgadējiem maksājumiem, kā arī finansēšanas nolīgums.

               (7)

               Ar nozaru nolīgumu, kuru 2009. gada 12. janvārī, rīkojoties Eiropas Kopienas interesēs, Eiropas Kopienas vārdā noslēdza Eiropas Kopienu Komisija un Horvātijas Republikas vārdā – Horvātijas Republikas valdība, papildina noteikumus pamatnolīgumā, paredzot īpašus noteikumus, kas piemērojami IPARD programmas īstenošanai un izpildei saistībā ar Horvātijas Republikas lauksaimniecības un lauku attīstību atbilstīgi pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (IPA).

               (8)

               Jaunākie grozījumi IPARD programmā tika ieviesti 2009. gada 10. septembrī ar Komisijas Lēmumu C(2009) 6770.

               (9)

               Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 718/2007 21. pantu saņēmējvalstij ir jāizraugās struktūras un iestādes, kuras atbild par IPARD programmas īstenošanu – kompetentais akreditācijas ierēdnis, valsts kredītrīkotājs, valsts fonds, pārvaldības iestāde, IPARD aģentūra un revīzijas iestāde.

               (10)

               Horvātijas valdība par valsts fondu ir iecēlusi valsts fonda nodaļu, kas ir Valsts kases struktūrvienība Finanšu ministrijā un kura veiks funkcijas un pienākumus atbilstīgi nozaru nolīguma I pielikumam.

               (11)

               Horvātijas valdība par IPARD aģentūru ir iecēlusi Tirgus un lauksaimniecības strukturālā atbalsta direktorātu, kas ir Lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības ministrijas struktūrvienība un kura veiks funkcijas un pienākumus atbilstīgi nozaru nolīguma I pielikumam.

               (12)

               Horvātijas valdība par pārvaldības iestādi ir iecēlusi Lauku attīstības direktorātu, kas ir Sapard/IPARD programmas pārvaldības iestāde Lauksaimniecības, Lauksaimniecības, zivsaimniecības un lauku attīstības ministrijā un kura veiks funkcijas un pienākumus atbilstīgi nozaru nolīguma I pielikumam.

               (13)

               Kompetentais akreditācijas ierēdnis 2008. gada 12. novembrī informēja Eiropas Komisiju par valsts kredītrīkotāja un valsts fonda akreditāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 718/2007 12. panta 3. punktu.

               (14)

               Valsts kredītrīkotājs 2008. gada 12. novembrī informēja Eiropas Komisiju par funkcionālās struktūras, kas atbild par IPA V komponenta (lauku attīstība) pārvaldību un īstenošanu, akreditāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 718/2007 13. panta 3. punktu.

               (15)

               No septiņiem IPARD programmā definētajiem pasākumiem par valsts kredītrīkotāja akreditēto trīs pasākumu īstenošanu, proti, 101. pasākumu “Ieguldījumi lauku saimniecībās, lai veiktu pārstrukturēšanu un modernizēšanu atbilstoši Kopienas standartiem”, 103. pasākumu “Ieguldījumi lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu apstrādē un pārdošanā, lai šīs darbības pārstrukturētu un modernizētu atbilstoši Kopienas standartiem” un 301. pasākumu “Lauku infrastruktūras uzlabošana un attīstība” atbilstīgi minētajai programmai būs atbildīgs par IPARD aģentūru ieceltais Tirgus un lauksaimniecības strukturālā atbalsta direktorāts un par pārvaldības iestādi ieceltais Lauku attīstības direktorāts, Sapard/IPARD programmas pārvaldības iestāde.

               (16)

               Horvātijas iestādes Komisijai 2009. gada 16. martā iesniedza sarakstu ar attiecināmajiem izdevumiem atbilstīgi nozaru nolīguma 32. panta 3. punktam. Komisija šo sarakstu apstiprināja 2009. gada 8. aprīlī.

               (17)

               Lai ņemtu vērā pamatnolīguma 19. panta 1. punktā minētās prasības, par izdevumiem saskaņā ar šo lēmumu ir tiesības pretendēt uz Kopienas līdzfinansējumu tikai tad, ja tie ir samaksāti pēc datuma, ar kuru datēts lēmums par pārvaldības pilnvaru piešķiršanu, izņemot Regulas (EK) Nr. 718/2007 172. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētās vispārējās izmaksas. Izdevumi ir attiecināmi, ja tie atbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem un jo īpaši taupības un izdevumu lietderības principam.

               (18)

               Regula (EK) Nr. 718/2007 paredz, ka ex ante apstiprinājuma prasību, kas minēta Regulas (EK) Nr. 718/2007 18. panta 2. punktā, var atcelt, katrā gadījumā atsevišķi analizējot to, cik efektīvi funkcionē attiecīgā pārvaldes un kontroles sistēma, un paredz sīki izstrādātus noteikumus minētās analīzes veikšanai.

               (19)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 718/2007 14. un 18. pantu Regulas (EK) Nr. 718/2007 11., 12. un 13. pantā minētās akreditācijas ir pārskatītas; un ir pārbaudītas attiecīgo struktūru un iestāžu procedūras un organizācija atbilstīgi valsts kredītrīkotāja iesniegtajam pieteikumam, tostarp veicot pārbaudes uz vietas.

               (20)

               Tomēr Komisijas veiktās pārbaudes saistībā ar 101. pasākumu “Ieguldījumi lauku saimniecībās, lai veiktu pārstrukturēšanu un modernizēšanu atbilstoši Kopienas standartiem” un 103. pasākumu “Ieguldījumi lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu apstrādē un pārdošanā, lai šīs darbības pārstrukturētu un modernizētu atbilstoši Kopienas standartiem” ir balstītas uz sistēmu, kas spēj darboties, bet vēl nav ieviesta, attiecībā uz visiem būtiskajiem elementiem.

               (21)

               Lai gan revīzijas iestāde nav iekļauta šajā lēmumā, tās gatavība darboties kā funkcionāli neatkarīgai revīzijas struktūrai laikā, kad Komisijai tika iesniegta akreditācijas dokumentācija pārvaldības pilnvaru piešķiršanai, tika novērtēta, veicot pārbaudes uz vietas.

               (22)

               Tas, kā Horvātija ir ievērojusi prasības, kas paredzētas Finanšu regulas 56. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 718/2007 11., 12. un 13. punktā, tika novērtēts, veicot pārbaudes uz vietas.

               (23)

               Novērtējuma rezultāti liecina, ka Horvātija ir ievērojusi prasības attiecībā uz 101. un 103. pasākumu. Tomēr Tirgus un lauksaimniecības strukturālā atbalsta direktorāts, kas darbojas kā IPARD aģentūra, vēl nav pareizi īstenojis akreditācijas kritēriju saistībā ar funkcijām, kuras tam būs jāveic, īstenojot Horvātijas programmas 301. pasākumu.

               (24)

               Tāpēc ir lietderīgi atcelt ex ante apstiprinājuma prasību, kas minēta Regulas (EK) Nr. 718/2007 18. panta 1. punktā un Finanšu regulas 165. pantā, un pārvaldības pilnvaras attiecībā uz Horvātijas programmas 101. un 103. pasākumu piešķirt valsts kredītrīkotājam, valsts fondam, IPARD aģentūrai un pārvaldības iestādei, balstoties uz decentralizācijas principu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Atbalsta pārvaldības pilnvaras attiecībā uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) V komponentu (lauksaimniecība un lauku attīstība) piešķir attiecīgajām iestādēm atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti šajā lēmumā.
   2.   Ar šo ir atcelta Regulas (EK) Nr. 718/2007 18. pantā minētā prasība par Horvātijas Republikas pārvaldības, maksāšanas un īstenošanas funkciju ex ante apstiprināšanu, ko veic Komisija, saistībā ar 101. pasākumu “Ieguldījumi lauku saimniecībās, lai veiktu pārstrukturēšanu un modernizēšanu atbilstoši Kopienas standartiem”, 103. pasākumu “Ieguldījumi lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu apstrādē un pārdošanā, lai šīs darbības pārstrukturētu un modernizētu atbilstoši Kopienas standartiem”.
   2. pants
   Šo lēmumu piemēro, pamatojoties uz šādām struktūrām un iestādēm, ko Horvātijas Republika ir izraudzījusies atbilstīgi IPA paredzētās V komponenta programmas 101. un 103. pasākuma pārvaldībai:

               a)

               Valsts kredītrīkotājs;

               b)

               Valsts fonds;

               c)

               Funkcionālā struktūra IPA V komponentam:

                           —

                           Pārvaldības iestāde,

                           —

                              IPARD aģentūra.

         3. pants
   1.   Pārvaldības pilnvaras piešķir struktūrām un iestādēm atbilstīgi šā lēmuma 2. pantam.
   2.   Valsts iestādes veic turpmākas pārbaudes attiecībā uz šā lēmuma 2. pantā norādītajām iestādēm un struktūrām, lai nodrošinātu, ka pārvaldības un kontroles sistēma darbojas sekmīgi. Pārbaudes veic līdz pirmās izdevumu deklarācijas iesniegšanai, ar ko pieprasa izdevumu atlīdzināšanu saistībā ar 1. panta 2. punktā minētajiem pasākumiem.
   4. pants
   1.   Izdevumus, kas samaksāti agrāk par šā lēmuma datumu, nekādā gadījumā neuzskata par attiecināmiem, izņemot Regulas (EK) Nr. 718/2007 172. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētās vispārējās izmaksas.
   2.   Izdevumi ir attiecināmi, ja tie atbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem un jo īpaši taupības un izdevumu lietderības principam.
   5. pants
   Neskarot lēmumus, ar ko individuāliem atbalsta saņēmējiem piešķir atbalstu saskaņā ar IPARD programmu, piemēro noteikumus par tiesībām pretendēt uz atbalstu par izdevumiem, kurus ierosinājusi Horvātija ar 2009. gada 16. marta vēstuli Nr. “Kategorija: NP 018-04/09-01/106, Atsauces Nr.: 525-12-3-0472/09-2”, kas Komisijā reģistrēta 2009. gada 26. martā ar Nr. 8151.
   6. pants
   1.   Komisija uzrauga prasību ievērošanu saistībā ar pārvaldības pilnvaru piešķiršanu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 718/2007 17. pantam.
   2.   Ja šā lēmuma īstenošanas laikā Komisija konstatē, ka šajā lēmumā paredzētie Horvātijas Republikas pienākumi netiek pildīti, Komisija var nolemt atsaukt vai apturēt pārvaldības pilnvaru piešķiršanu.

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Mariann FISCHER BOEL

      (1)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

      (2)  OV L 170, 29.6.2007., 1. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.


title: 2008/168/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 20. februāris ), ar ko izveido Eiropas Lauku attīstības tīkla organizatorisko struktūru

text:
               29.2.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 56/31

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 20. februāris),
   ar ko izveido Eiropas Lauku attīstības tīkla organizatorisko struktūru
   (2008/168/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (1) un jo īpaši tās 91. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Lauku attīstības tīklu, kas apvieno lauku attīstības jomā Kopienas līmenī darbojošos valstu tīklus, organizācijas un pārvaldes iestādes, izveidoja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 67. pantu. Ir jāpieņem īstenošanas noteikumi, lai izveidotu tīkla organizatorisko struktūru.

               (2)

               Lai sagatavotu un īstenotu Regulas (EK) Nr. 1698/2005 67. panta a) līdz f) punktā paredzētās darbības, Eiropas Lauku attīstības tīkla ietvaros ir jāizveido koordinācijas komiteja. Tādēļ jānosaka koordinācijas komitejas organizatoriskā struktūra, uzdevumi un procedūras noteikumi.

               (3)

               Lai atbalstītu valsts tīklu darbību un starptautiskās sadarbības ierosmes, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 67. panta f) punktā, ir jāizveido atsevišķa Leader apakškomiteja. Ir jānosaka šīs apakškomitejas sastāvs un uzdevumi.

               (4)

               Lai izveidotu un vadītu ekspertu tīklus ar mērķi sekmēt pieredzes apmaiņu un atbalstīt lauku attīstības politikas īstenošanu un novērtēšanu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 67. panta e) punktā, ir jāizveido ekspertu komiteja lauku attīstības programmu novērtēšanai. Ir jānosaka šīs komitejas sastāvs un uzdevumi.

               (5)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Koordinācijas komiteja
   1.   Ar šo ir izveidota Eiropas Lauku attīstības tīkla koordinācijas komiteja (turpmāk tekstā – “Koordinācijas komiteja”).
   2.   Koordinācijas komitejas galvenie uzdevumi ir šādi:

               a)

               palīdzēt Komisijai sagatavot un īstenot Regulas (EK) Nr. 1698/2005 67. panta a) līdz f) punktā noteiktās darbības;

               b)

               nodrošināt koordināciju starp Eiropas Lauku attīstības tīklu, valsts lauku sadarbības tīkliem, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 68. pantā, un organizācijām, kas darbojas lauku attīstības jomā Kopienas līmenī;

               c)

               konsultēt Komisiju par Eiropas Lauku attīstības tīkla gada darbības programmu un palīdzēt izraudzīties un koordinēt Eiropas Lauku attīstības tīkla veiktās tematiskās darbības;

               d)

               vajadzības gadījumā ierosināt Komisijai izveidot tematiskās darba grupas.

         Šā punkta pirmajā daļā minētajos uzdevumos neietilpst novērtēšanas sadarbības pasākumi, uz ko attiecas 5. pants.
   2. pants
   Koordinācijas komitejas iecelšana un tās darbība
   1.   Koordinācijas komitejas sastāvā ir 69 dalībnieki, no tiem:

               a)

               27 valsts kompetento iestāžu pārstāvji (viens pārstāvis no katras dalībvalsts);

               b)

               27 valsts lauku sadarbības tīklu pārstāvji (viens pārstāvis no katras dalībvalsts);

               c)

               12 pārstāvji no organizācijām, kas darbojas lauku attīstības jomā Kopienas līmenī;

               d)

               divi pārstāvji no Leader apakškomitejas, kā paredzēts 4. pantā;

               e)

               viens pārstāvis no Eiropas organizācijas, kas pārstāv vietējās rīcības grupas, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 62. pantā.

         2.   Komisija pēc apspriešanās ar lauku attīstības jautājumu padomdevēju grupu, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2004/391/EK (2), no šīs grupas dalībnieku vidus izraugās 1. punkta c) apakšpunktā norādītās organizācijas.
   Komisija katram no turpmāk minētajiem mērķiem izraugās augstākais četras organizācijas, kuru galvenais uzdevums un darbība atbilst šādiem mērķiem:

               a)

               lauksaimniecības un mežsaimniecības konkurētspējas uzlabošana;

               b)

               vides un lauku ainavas uzlabošana;

               c)

               dzīves kvalitātes uzlabošana lauku apvidos un lauku ekonomikas dažādošana.

         Izraudzītās organizācijas ieceļ vienu no saviem dalībniekiem par pārstāvi Koordinācijas komitejā.
   3.   Koordinācijas komitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Priekšsēdētājs sasauc Koordinācijas komitejas sanāksmes vismaz reizi gadā.
   3. pants
   Tematiskā darba grupa
   1.   Saskaņā ar 1. panta 2. punkta d) apakšpunktu izveidotai tematiskajai darba grupai ir noteiktas pilnvaras, un tās priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.
   2.   Tematiskās darba grupas locekļu skaits nepārsniedz piecpadsmit. Komisija izraugās tematiskās darba grupas dalībniekus, ņemot vērā Koordinācijas komitejas priekšlikumus.
   3.   Tematiskās darba grupas regulāri sniedz ziņojumus Koordinācijas komitejai par jautājumiem, uz kuriem attiecas to pilnvaras. Tematiskās darba grupas savas darbības rezultātus iesniedz noslēguma ziņojuma formā Koordinācijas komitejas sanāksmē vismaz divus gadus pēc šo grupu izveides.
   4. pants

      Leader apakškomiteja
   1.   Ar šo izveido Koordinācijas komitejas Leader apakškomiteju.
   2.   Leader apakškomitejas galvenie uzdevumi ir šādi:

               a)

               piedalīties Koordinācijas komitejas darbā;

               b)

               konsultēt Komisiju par Eiropas Lauku attīstības tīkla gada darbības programmu attiecībā uz Leader asi un palīdzēt izraudzīties un koordinēt tematiskās darbības šajā jomā;

               c)

               palīdzēt Komisijai uzraudzīt Regulas (EK) Nr. 1698/2005 67. panta f) punktā paredzēto starptautiskās sadarbības projektu īstenošanu;

               d)

               regulāri ziņot Koordinācijas komitejai par savām darbībām.

         3.   Leader apakškomitejas sastāvā ir 67 dalībnieki, no tiem:

               a)

               27 valsts kompetento iestāžu pārstāvji (viens pārstāvis no katras dalībvalsts);

               b)

               27 valsts lauku sadarbības tīklu pārstāvji (viens pārstāvis no katras dalībvalsts);

               c)

               viens pārstāvis no Eiropas organizācijas, kas pārstāv vietējās rīcības grupas, kā norādīts Regulas (EK) Nr. 1698/2005 62. pantā;

               d)

               12 pārstāvji no organizācijām, kas darbojas lauku attīstības jomā Kopienas līmenī.

         4.   Leader apakškomitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Priekšsēdētājs sasauc Leader apakškomitejas sanāksmes vismaz reizi gadā.

      Leader apakškomiteja no savu dalībnieku vidus ieceļ divus pārstāvjus Koordinācijas komitejā.
   5. pants
   Novērtēšanas ekspertu komisija
   1.   Ar šo ir izveidota Ekspertu komiteja lauku attīstības programmu novērtēšanai (turpmāk tekstā – “Novērtēšanas ekspertu komiteja”).
   2.   Novērtēšanas ekspertu komiteja seko Regulas (EK) Nr. 1698/2005 67. panta e) punktā paredzētā ekspertu tīkla veiktajam darbam saistībā ar pieredzes apmaiņu un labākās prakses noteikšanu lauku attīstības politikas novērtēšanā, un jo īpaši:

               a)

               konsultē Komisiju par novērtēšanas ekspertu tīkla gada darbības programmu;

               b)

               palīdz izraudzīties un koordinēt novērtēšanas tematiskās darbības;

               c)

               uzrauga notiekošās novērtēšanas īstenošanu.

         Novērtēšanas ekspertu komiteja regulāri informē Koordinācijas komiteju par savām darbībām.
   3.   Novērtēšanas ekspertu komitejas sastāvā ir divi pārstāvji no katras valsts kompetentās iestādes, un tās priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.
   6. pants
   Kopīgi noteikumi
   1.   Komisijas pārstāvji un procedūrās ieinteresēto Eiropas Kopienas aģentūru pārstāvji var piedalīties komitejas un tematisko darba grupu sanāksmēs. Priekšsēdētājs var uzaicināt piedalīties komitejas vai tematiskās darba grupas darbā ekspertus vai novērotājus, kas nav grupas dalībnieki, bet kuriem ir īpaša kompetence darba kārtībā izskatāmajā jautājumā.
   2.   Komiteju un tematisko darba grupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās saskaņā ar Komisijas noteiktām procedūrām un grafiku.
   3.   Komitejas pieņem savu reglamentu, pamatojoties uz Komisijā pieņemto standarta reglamentu.
   4.   Komisijas dienesti var publicēt tīmeklī kopsavilkumu, secinājumu, secinājuma daļu vai komiteju darba dokumentu attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.
   5.   Komisija saskaņā ar tajā spēkā esošajiem noteikumiem atmaksā ceļojuma un uzturēšanās izdevumus, kas saistībā ar komiteju un tematisko darba grupu sanāksmēm radušies to dalībniekiem. Par veiktajiem uzdevumiem atlīdzība netiek maksāta.
   7. pants
   Spēkā stāšanās diena
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2008. gada 20. februārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Mariann FISCHER BOEL

      (1)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2012/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 8. lpp.).

      (2)  OV L 120, 24.4.2004., 50. lpp.


title: 2011/556/ES, Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Pētniecības izpildaģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/85

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Pētniecības izpildaģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2011/556/ES, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada pārskatus (SEC(2010) 963 – C7-0211/2010) (2),

               —

               ņemot vērā Pētniecības izpildaģentūras 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu (COM(2010) 650) un Komisijas dienestu darba dokumentus ((SEC(2010) 1437 un SEC(2010) 1438), kas pievienoti šim ziņojumam,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2010. gada 2. jūnija paziņojumu “Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2009. gadā” (COM(2010) 281),

               —

               ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām (COM(2010) 447) un Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2010) 994), kas pievienots šim ziņojumam,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Pētniecības izpildaģentūras 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Izpildaģentūras atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz izpildaģentūrām par 2009. finanšu gada budžeta izpildi (05893/2011 – C7-0054/2011),

               —

               ņemot vērā EK līguma 274., 275. un 276. pantu, Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 317., 318. un 319. pantu un Euratom līguma 179.a un 180.b pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), kas grozīta ar Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (6) un (EK) Nr. 1525/2007 (7), un jo īpaši tās 55., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (8), un jo īpaši tās 14. panta 3. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2004. gada 21. septembra Regulu (EK) Nr. 1653/2004 (9) par finanšu tipa regulu izpildu aģentūrām, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 par atsevišķu uzdevumu izpildu aģentūru statūtiem attiecībā uz Kopienas programmu pārvaldi, un jo īpaši ņemot vērā tās 66. panta 1. un 2. daļu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2007. gada 14. decembra Lēmumu 2008/46/EC par Pētniecības izpildaģentūras izveidi, lai pārvaldītu dažas pētniecības jomas Kopienas īpašajā programmā “Cilvēki”, “Iespējas” un “Sadarbība”, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003 (10),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 76. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un pārējo iesaistīto komiteju atzinumus (A7-0134/2011),

               A.

               tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktu Komisija uzņemas atbildību par budžeta izpildi un programmu pārvaldību, un šos pienākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 317. pantu veic sadarbībā ar dalībvalstīm un ievērojot pareizas finanšu vadības principus,

               1.

               sniedz Pētniecības izpildaģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Izpildaģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus rezolūcijā, kas ir neatņemama daļa no lēmumiem par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu, kā arī lēmumu par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija, un rezolūciju, kas ir to neatņemama daļa, Pētniecības izpildaģentūras direktoram, Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 69, 13.3.2009.

      (2)  OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp.

      (3)  OV C 338, 14.2.2010., 90. lpp.

      (4)  OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.

      (7)  OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.

      (8)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

      (9)  OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.

      (10)  OV L 11, 15.1.2008., 9. lpp.