title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/1996 (2018. gada 14. decembris), ar ko paredz iekšējos noteikumus attiecībā uz informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu to tiesību ierobežošanu personas datu apstrādes kontekstā tirdzniecības aizsardzības un tirdzniecības politikas izmeklēšanu nolūkā

text:
                  17.12.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 320/40

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/1996
         (2018. gada 14. decembris),
         ar ko paredz iekšējos noteikumus attiecībā uz informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu to tiesību ierobežošanu personas datu apstrādes kontekstā tirdzniecības aizsardzības un tirdzniecības politikas izmeklēšanu nolūkā
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisija īsteno Savienības tirdzniecības politiku pilnvaru satvarā, kas tai piešķirtas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2015/478 (1), (ES) 2015/755 (2), (ES) 2016/1036 (3) un (ES) 2016/1037 (4).

                     (2)

                     Jo īpaši tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās neizbēgami notiek personas datu apstrāde Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (5) 3. panta 1. punkta nozīmē. Komisija vāc izmeklēšanai būtisku informāciju, tostarp personas datus. Ievērojot prasību aizsargāt konfidenciālu informāciju, visa izmeklēšanā iesaistīto personu sniegtā informācija nekavējoties būtu jādara pieejama citām ieinteresētajām personām, kas piedalās izmeklēšanā, nodrošinot tām piekļuvi lietas nekonfidenciālajiem materiāliem. Šāda datu nosūtīšana ir nepieciešama un juridiski saistoša ieinteresēto personu likumīgo prasību aizstāvēšanai. Komisijas uzdevumi tirdzniecības politikas un tirdzniecības aizsardzības jomā ir Tirdzniecības ģenerāldirektorāta (“Tirdzniecības ĢD”) galvenais pienākums, un tā organizatoriskās struktūras darbojas kā pārzinis.

                     (3)

                     Komisijas apstrādātie personas dati ir, piemēram, identifikācijas dati, kontaktinformācija, profesionālie dati un dati, kas saistīti ar izmeklēšanas priekšmetu. Personas dati tiek glabāti drošā elektroniskā vidē un tādējādi tiek novērsta nelikumīga piekļuve datiem vai to nosūtīšana personām ārpus Komisijas. Konkrētus personas datus var iekļaut atsevišķā elektroniskā vidē, lai tiem piekļūtu ierobežots personu skaits, kuras ir ieinteresētas izmeklēšanā. Personas dati līdz izmeklēšanas beigām tiek glabāti par izmeklēšanu atbildīgajos Komisijas dienestos. Administratīvās saglabāšanas periods ir pieci gadi, un tas sākas izmeklēšanas beigās. Saglabāšanas perioda beigās ar lietu saistīto informāciju, tostarp personas datus, nodod Komisijas vēstures arhīviem (6).

                     (4)

                     Komisijai tās uzdevumu izpildes gaitā ir pienākums ievērot tādas fizisko personu tiesības attiecībā uz personas datu apstrādi, kas atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 1. punktā un Līguma 16. panta 1. punktā, kā arī tiesības, kas paredzētas Regulā (ES) 2018/1725. Vienlaikus Komisijai jāievēro stingri konfidencialitātes noteikumi, kas paredzēti Regulas (ES) 2016/1036 19. pantā, Regulas (ES) 2016/1037 29. pantā, Regulas (ES) 2015/478 8. pantā un Regulas (ES) 2015/755 5. pantā.

                     (5)

                     Noteiktos apstākļos ir nepieciešams panākt līdzsvaru starp datu subjektu tiesībām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725 un nepieciešamību pēc izmeklēšanu efektivitātes, kā arī citu datu subjektu pamattiesību un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu. Tālab Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunktā ir paredzēta iespēja ierobežot 14.–17. panta un 19., 20. un 35. panta piemērošanu, kā arī 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā pārredzamības principa piemērošanu, ciktāl tā noteikumi attiecas uz tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti minētās regulas 14.–17. panta un 19., 20. un 35. pantā.

                     (6)

                     Lai nodrošinātu tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu efektivitāti, vienlaikus ievērojot personas datu aizsardzības standartus saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725, ar ko aizstāta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (7), nepieciešams pieņemt iekšējos noteikumus, saskaņā ar kuriem Komisija var ierobežot datu subjektu tiesības saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunktu.

                     (7)

                     Tādējādi ir nepieciešams paredzēt iekšējos noteikumus, ar ko aptver visas datu apstrādes darbības, kuras Komisija veic, lai īstenotu savu izmeklēšanas funkciju tirdzniecības aizsardzības jomā. Šie noteikumi būtu jāpiemēro datu apstrādes darbībām, kas veiktas pirms izmeklēšanas sākšanas, izmeklēšanas laikā un izmeklēšanas rezultātu uzraudzības laikā.

                     (8)

                     Lai izpildītu Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. panta prasības, Komisijai pārredzami un konsekventi ar tās tīmekļa vietnē publicētu datu aizsardzības paziņojumu būtu jāinformē visas fiziskās personas par Komisijas darbībām, kuru ietvaros tiek apstrādāti to personas dati, un par šo personu tiesībām. Attiecīgā gadījumā Komisijai būtu jāparedz papildu drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka datu subjekti atbilstošā formātā tiek informēti atsevišķi.

                     (9)

                     Pamatojoties uz Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu, Komisija var ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un datu subjektu citu tiesību īstenošanu, lai aizsargātu Komisijas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas, kā arī citu ar tās izmeklēšanām saistītu personu tiesības.

                     (10)

                     Turklāt efektīvas sadarbības labad Komisijai var nākties datu subjektu tiesību piemērošanu ierobežot tādēļ, lai aizsargātu apstrādes darbības, ko veic citas Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras vai dalībvalstu kompetentās iestādes. Šajā nolūkā Komisijai būtu jāapspriežas ar minētajām iestādēm, struktūrām, birojiem, aģentūrām un dalībvalstu iestādēm par ierobežojumu noteikšanas attiecīgajiem iemesliem un ierobežojumu nepieciešamību un samērīgumu.

                     (11)

                     Komisijai var arī nākties ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un datu subjektu citu tiesību piemērošanu saistībā ar personas datiem, kas saņemti no trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, lai īstenotu savu pienākumu sadarboties ar šīm valstīm vai organizācijām un tādējādi aizsargātu svarīga Savienības vispārējās sabiedrības interesēs esoša mērķa sasniegšanu. Tomēr atsevišķās situācijās datu subjekta intereses vai pamattiesības var būt svarīgākas par starptautiskās sadarbības interesēm.

                     (12)

                     Komisijai pārredzamā veidā būtu jāapstrādā visi ierobežojumi un attiecīgajā reģistrācijas sistēmā jāreģistrē visi ierobežojumu piemērošanas gadījumi.

                     (13)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu datu pārziņi var atlikt informācijas sniegšanu, neatklāt to vai atteikt tās sniegšanu, pamatojoties uz ierobežojuma piemērošanu datu subjektam, ja tas jebkādā veidā būtu pretrunā ierobežojuma mērķim. Tas jo īpaši attiecas uz Regulas (ES) 2018/1725 16. un 35. pantā paredzēto tiesību ierobežojumiem.

                     (14)

                     Komisijai būtu regulāri jāpārskata noteiktie ierobežojumi, lai nodrošinātu, ka datu subjekta tiesības tikt informētām saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 16. un 35. pantu ir ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr šādi ierobežojumi ir nepieciešami, lai Komisija varētu veikt savas tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas.

                     (15)

                     Ja ir ierobežotas datu subjektu citas tiesības, pārzinim, katru gadījumu izskatot atsevišķi, būtu jāizvērtē, vai ierobežojuma paziņošana apdraudētu tā mērķi.

                     (16)

                     Eiropas Komisijas datu aizsardzības speciālistam būtu neatkarīgi jāpārskata arī ierobežojumu piemērošana, kas nepieciešams, lai nodrošinātu atbilstību šim lēmumam.

                     (17)

                     Ar Regulu (ES) 2018/1725 no tās spēkā stāšanās dienas aizstāj Regulu (EK) Nr. 45/2001, nenosakot pārejas periodu. Iespēja piemērot ierobežojumus konkrētām datu subjektu tiesībām tika paredzēta Regulā (EK) Nr. 45/2001. Lai neapdraudētu tirdzniecības politiku un tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu veikšanu, šis lēmums būtu jāpiemēro no Regulas (ES) 2018/1725 spēkā stāšanās dienas.

                     (18)

                     Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs sniedza atzinumu 2018. gada 30. novembrī,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Priekšmets un darbības joma

               1.   Šis lēmums paredz noteikumus, kurus, veicot tirdzniecības politikas un tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas, Komisija ievēro, lai informētu datu subjektus par viņu datu apstrādi saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. pantu.
               Tajā arī paredzēti nosacījumi, atbilstoši kuriem Komisija var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 4., 14.–17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu saskaņā ar minētās regulas 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunktu.

               2.   Šis lēmums attiecas uz Komisijas veikto personas datu apstrādi tādu darbību nolūkā vai saistībā ar tām, kuras veiktas, lai izpildītu Komisijas uzdevumus saskaņā ar Regulām (ES) 2016/1036, (ES) 2016/1037, (ES) 2015/478 un (ES) 2015/755.

               3.   Šis lēmums attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic visi Komisijas dienesti, ciktāl tie apstrādā personas datus, kuri iekļauti informācijā, kas tiem jānosūta Komisijai, vai personas datiem, kurus tā jau ir apstrādājusi šā panta 2. punktā minēto darbību nolūkā vai saistībā ar tām.

            2. pants
            Piemērojamie izņēmumi un ierobežojumi

               1.   Īstenojot tās pienākumus attiecībā uz datu subjektu tiesībām saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725, Komisija izvērtē, vai ir piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem.

               2.   Ievērojot šā lēmuma 3.–7. pantu, Komisija var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 14.–17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu, kā arī minētās regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā pārredzamības principa piemērošanu, ciktāl tā noteikumi attiecas uz tiesībām un pienākumiem, kas paredzēti šīs regulas 14.–17., 19., 20. un 35. pantā, ja minēto tiesību un pienākumu īstenošana apdraudētu Komisijas tirdzniecības politikas vai tirdzniecības aizsardzības darbību mērķi vai negatīvi ietekmētu citu datu subjektu tiesības un brīvības.

               3.   Ievērojot šā lēmuma 3.–7. pantu, Komisija var arī ierobežot šā panta 2. punktā minētās tiesības un pienākumus saistībā ar personas datiem, kas iegūti no citām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām un birojiem, dalībvalstu vai trešo valstu kompetentajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām šādos apstākļos:

                           a)

                           ja citas Savienības iestādes, struktūras, aģentūras un biroji varētu ierobežot minēto tiesību un pienākumu īstenošanu, pamatojoties uz citiem aktiem, kas paredzēti Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā, vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu, vai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (8) vai Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (9);

                           b)

                           ja minēto tiesību un pienākumu īstenošanu varētu ierobežot dalībvalstu kompetentās iestādes, pamatojoties uz tiesību aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (10) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts pasākumiem, ar kuriem transponē Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (11) 13. panta 3. punktu, 15. panta 3. punktu vai 16. panta 3. punktu;

                           c)

                           ja, veicot tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas, minēto tiesību un pienākumu īstenošana varētu apdraudēt Komisijas sadarbību ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

                     Pirms ierobežojumu piemērošanas pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajās situācijās Komisija apspriežas ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām, birojiem vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm, izņemot, ja Komisijai ir skaidrs, ka ierobežojuma piemērošana ir paredzēta kādā no minētajos apakšpunktos minētajiem aktiem.
               Pirmās daļas c) apakšpunktu nepiemēro, ja datu subjektu intereses vai pamattiesības un pamatbrīvības ir svarīgākas nekā Komisijas intereses sadarboties ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām.

               4.   Šā panta 1., 2. un 3. punkts neskar citu Komisijas lēmumu piemērošanu, ar kuriem nosaka iekšējos noteikumus par informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu tiesību ierobežošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu, un Komisijas reglamenta 23. pantu.

            3. pants
            Informācijas sniegšana datu subjektiem

               1.   Komisija savā tīmekļa vietnē publicē datu aizsardzības paziņojumu, ar ko visus datu subjektus informē par tās tirdzniecības aizsardzības darbībām, kuru ietvaros tiek apstrādāti viņu personas dati. Attiecīgā gadījumā Komisija nodrošina, ka datu subjekti atbilstošā formātā tiek informēti atsevišķi.

               2.   Ja Komisija pilnībā vai daļēji ierobežo informācijas sniegšanu datu subjektiem, kuru dati tiek apstrādāti tirdzniecības politikas vai tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanas nolūkā, tā protokolē un reģistrē šā ierobežojuma iemeslus saskaņā ar 6. pantu.

            4. pants
            Datu subjektu tiesības piekļūt datiem, tiesības uz datu dzēšanu un tiesības uz apstrādes ierobežošanu

               1.   Ja Komisija pilnībā vai daļēji ierobežo datu subjekta tiesības piekļūt personas datiem, tiesības uz datu dzēšanu vai tiesības uz apstrādes ierobežošanu, kuras minētas Regulas (ES) 2018/1725 attiecīgi 17., 19. un 20. pantā, tā savā atbildē uz piekļuves, dzēšanas vai apstrādes ierobežošanas pieprasījumu attiecīgo datu subjektu informē par tās piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem un par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai celt prasību Eiropas Savienības Tiesā.

               2.   Šā panta 1. punktā minētās informācijas sniegšanu par ierobežojuma iemesliem var atlikt, informāciju var neatklāt vai atteikt tās sniegšanu tik ilgi, kamēr šīs informācijas sniegšana apdraudētu ierobežojuma mērķa sasniegšanu.

               3.   Komisija protokolē šā ierobežojuma iemeslus saskaņā ar 6. pantu.

               4.   Ja piekļuves tiesības ir pilnībā vai daļēji ierobežotas, datu subjekts savas piekļuves tiesības īsteno ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja starpniecību saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 6., 7. un 8. punktu.

            5. pants
            Datu subjektu informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumiem
            Ja Komisija ierobežo datu subjektu informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumiem atbilstoši Regulas (ES) 2018/1725 35. pantam, tā protokolē un reģistrē šā ierobežojuma iemeslus saskaņā ar 6. pantu.

            6. pants
            Ierobežojumu protokolēšana un reģistrēšana

               1.   Komisija protokolē visu saskaņā ar šo lēmumu piemēroto ierobežojumu iemeslus, tostarp ierobežojuma nepieciešamības un samērīguma novērtējumu, ņemot vērā Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 2. punktā minētos attiecīgos elementus.
               Šajā nolūkā protokolā norāda, kā attiecīgo tiesību īstenošana apdraudētu tirdzniecības politikas vai tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu mērķi vai saskaņā ar 2. panta 2. vai 3. punktu piemēroto ierobežojumu mērķi, vai negatīvi ietekmētu citu datu subjektu tiesības un brīvības.

               2.   Protokolu un attiecīgā gadījumā dokumentus, kuros ir fiksēti attiecīgie faktu un juridiskie elementi, reģistrē. Tos pēc pieprasījuma dara pieejamus Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

            7. pants
            Ierobežojumu ilgums

               1.   Ierobežojumus, kas minēti 3., 4. un 5. pantā, piemēro tik ilgi, kamēr pastāv ierobežojumus pamatojošie iemesli.

               2.   Ja 3. vai 5. pantā minētā ierobežojuma iemesli vairs nepastāv, Komisija atceļ ierobežojumu un sniedz datu subjektam informāciju par galvenajiem ierobežojuma iemesliem. Vienlaikus Komisija informē datu subjektu par iespēju jebkurā laikā iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai celt prasību Eiropas Savienības Tiesā.

               3.   Komisija pārskata 3. un 5. pantā minētā ierobežojuma piemērošanu reizi sešos mēnešos pēc tā pieņemšanas un izmeklēšanas noslēgumā. Pēc tam Komisija/pārzinis katru gadu uzrauga vajadzību saglabāt visu veidu ierobežojumus/atlikšanu.

            8. pants
            Eiropas Komisijas datu aizsardzības speciālista veikta pārskatīšana

               1.   Datu aizsardzības speciālistu bez liekas kavēšanās informē par ikvienu datu subjektu tiesību ierobežošanas gadījumu saskaņā ar šo lēmumu. Datu aizsardzības speciālistam pēc pieprasījuma nodrošina piekļuvi protokolam un iespējamajiem dokumentiem, kuros ir fiksēti attiecīgie faktu un juridiskie elementi.

               2.   Datu aizsardzības speciālists var pieprasīt ierobežojuma pārskatīšanu. Datu aizsardzības speciālistu informē par pieprasītās pārskatīšanas iznākumu.

            9. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2018. gada 11. decembra.

            Briselē, 2018. gada 14. decembrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 11. marta Regula (ES) 2015/478 par kopīgiem importa noteikumiem (OV L 83, 27.3.2015., 16. lpp.).

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regula (ES) 2015/755 par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regula (ES) 2016/1036 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

            (6)  Lietas materiālu saglabāšanu Komisijā reglamentē Kopējais saglabāšanas saraksts, kas ir regulatīvs dokuments (jaunākā versija: SEC(2012)713) saglabāšanas grafika formā, kur noteikti dažādu Komisijas dokumentu veidu saglabāšanas periodi.

            (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

            (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

            (9)  Padomes 2017. gada 12. oktobra Regula (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

            (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

            (11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīva (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/2027 (2018. gada 29. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā attiecībā uz Starptautisko standartu un ieteicamās prakses vides aizsardzības jomā pirmo izdevumu – Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA)

text:
                  20.12.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 325/25

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/2027
         (2018. gada 29. novembris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā attiecībā uz Starptautisko standartu un ieteicamās prakses vides aizsardzības jomā pirmo izdevumu – Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Čikāgas Konvencija par starptautisko civilo aviāciju (“konvencija”), kuras mērķis ir regulēt starptautisko gaisa transportu, stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī. Ar to izveidoja Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO).

                     (2)

                     Savienības dalībvalstis ir konvencijas līgumslēdzējas valstis un ICAO locekles, bet Savienībai ir novērotājas statuss dažās ICAO struktūrās.

                     (3)

                     Saskaņā ar konvencijas 54. pantu ICAO padome pieņem starptautiskos standartus un ieteicamo praksi.

                     (4)

                     Apvienoto Nāciju Organizācijas 21. Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām pušu konference sekmīgi noslēdzās 2015. gada decembrī, pieņemot Parīzes nolīgumu. Parīzes nolīguma mērķis ir ierobežot vidējās temperatūras pieaugumu pasaulē krietni zem 2 °C salīdzinājumā ar pirmsindustrializācijas laikmeta līmeni un turpināt centienus ierobežot temperatūras paaugstināšanos līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar minēto līmeni. Visām ekonomikas nozarēm būtu jāpalīdz īstenot šos emisiju samazinājumus, tostarp starptautiskajai aviācijai.

                     (5)

                        ICAO 39. ģenerālā asambleja 2016. gadā ar Rezuolūciju A39-3 nolēma izstrādāt globālu tirgū balstītu mehānismu, lai starptautiskās aviācijas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas ierobežotu 2020. gada līmenī. Savienības nostāja šajā jautājumā tika noteikta ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/915 (1).

                     (6)

                        ICAO padome tās 214. sesijas 10. sanāksmē 2018. gada 27. jūnijā pieņēma konvencijas 16. pielikuma IV sējuma pirmo izdevumu: Starptautiskie standarti un ieteicamā prakse vides aizsardzības jomā – Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (“CORSIA”).

                     (7)

                        CORSIA ietvertie noteikumi var kļūt saistoši saskaņā ar Konvencijā noteiktajiem ierobežojumiem un nepārsniedzot šos ierobežojumus. Saskaņā ar spēkā esošajiem starptautiskajiem gaisa transporta nolīgumiem tie var kļūt saistoši arī Savienībai un tās dalībvalstīm.

                     (8)

                     Saskaņā ar konvencijas 90. pantu, ja vien vairākums līgumslēdzēju valstu neiebilst pret CORSIA, tā stāsies spēkā trīs mēnešus pēc iebildumu izteikšanas termiņa beigām.

                     (9)

                     Konvencijas 38. pants attiecas uz atkāpēm no starptautiskiem standartiem un procedūrām. Saskaņā ar minēto pantu jebkura līgumslēdzēja valsts, kurai nav iespējams visos aspektos izpildīt jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru vai pēc to grozīšanas pilnībā saskaņot savus noteikumus vai praksi ar jebkuru starptautisku standartu vai procedūru vai kura uzskata par nepieciešamu pieņemt noteikumus vai praksi, kas jebkurā attiecīgā aspektā atšķiras no starptautiskā standartā noteiktā regulējuma vai prakses, par atšķirībām starp tās praksi un praksi, kas noteikta ar starptautisko standartu, nekavējoties paziņo ICAO.

                     (10)

                     2018. gada 20. jūlijāICAO nosūtīja oficiālu vēstuli AN 1/17.14–18/78 (“oficiālā vēstule”), kurā lūdza līgumslēdzējas valstis, pirmkārt, līdz 2018. gada 22. oktobrim paziņot par jebkuras CORSIA daļas jebkuru noraidījumu, un, otrkārt, līdz 2018. gada 1. decembrim paziņot par visām atšķirībām starp valsts praksi un CORSIA un paredzamo atbilstības sasniegšanas datumu.

                     (11)

                        CORSIA ir jākļūst piemērojamai lidmašīnu ekspluatantam, kura gada CO2 emisijas ir lielākas par 10 000 tonnām starptautiskajos lidojumos ar lidmašīnām, kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa ir lielāka par 5 700 kg, izņemot humanitāros, medicīniskos un ugunsdzēšanas lidojumus.

                     (12)

                        CORSIA noteiktās monitoringa, ziņošanas un verifikācijas (MZV) prasības kļūs piemērojamas no 2019. gada 1. janvāra.

                     (13)

                     No 2021. gada 1. janvāra līdz 2035. gada 31. decembrimCORSIA emisiju izlīdzināšanas prasības būs piemērojamas lidmašīnu ekspluatantam, kas veic starptautiskos lidojumus (kā noteikts II daļas 1. nodaļas 1.1.2. punktā un II daļas 2. nodaļas 2.1. punktā) starp līgumslēdzējām valstīm, kuras minētas gaidāmajā ICAO dokumentā CORSIA States for Chapter 3 State Pairs.

                     (14)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem, atbildot uz oficiālo vēstuli. Tā iemesls ir tas, ka CORSIA varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību saturu, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (2).

                     (15)

                     Ņemot vērā būtisko progresu, ko CORSIA ļautu sasniegt starptautiskajā līmenī, noraidījumus saskaņā ar konvencijas 90. pantu nevajadzētu paziņot.

                     (16)

                     Savienība pilnībā atbalsta ICAO centienus pēc iespējas ātrāk sākt CORSIA darbību. Saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK Komisija šobrīd pārņem CORSIA MZV prasības Savienības tiesību aktos, un paredzams, ka tie stāsies spēkā līdz 2019. gada janvārim. Turklāt Komisijai jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā ņemti vērā veidi, kā minētie instrumenti būtu īstenojami Savienības tiesību aktos. Termiņš, kurā saskaņā ar oficiālo vēstuli jāpaziņo iespējamās atšķirības, ir pārāk īss, lai Savienība minētajā termiņā pieņemtu kādus pielāgojumus CORSIA. Tādēļ, lai ICAO pilnībā ņemtu vērā pašreizējo juridisko situāciju Savienības līmenī, kā arī darbu, kas uzsākts MZV jomā, dalībvalstīm, atbildot uz oficiālo vēstuli, būtu jāpaziņo atšķirības saskaņā ar šā lēmuma papildinājumu.

                     (17)

                     Direktīvas 2003/87/EK 28.b panta 2. un 3. punkts attiecas uz turpmākiem pasākumiem, kas jāveic sakarā ar ICAO līmeņa darba rezultātiem. Ir lietderīgi informēt ICAO par minētajiem noteikumiem.

                     (18)

                     Savienības nostāja jāpauž tām Savienības dalībvalstīm, kas ir ICAO locekles,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem, atbildot uz Starptautiskās civilās aviācijas organizācijas 2018. gada 20. jūlija oficiālo vēstuli AN 1/17.14 – 18/78, ir izklāstīta šā lēmuma papildinājumā.

            2. pants
            Lēmuma 1. pantā norādīto nostāju pauž Savienības dalībvalstis, kas ir ICAO locekles.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2018. gada 29. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               M. SCHRAMBÖCK

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2016/915 (2016. gada 30. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz starptautisku aktu, kurš jāizstrādā ICAO struktūrās un kurš ir paredzēts, lai no 2020. gada īstenotu vienotu globālu tirgus pasākumu attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām (OV L 153, 10.6.2016., 32. lpp.).

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

            PAPILDINĀJUMS
            Attiecībā uz ICAO oficiālās vēstules AN 1/17.14 – 18/78 C PIELIKUMU (PAZIŅOJUMS PAR ATBILSTĪBU 16. PIELIKUMA IV SĒJUMAM VAI PAR ATŠĶIRĪBĀM NO TĀ) ir jāziņo par atšķirībām un šajā nolūkā ir jāsniedz turpmāk minētie paskaidrojumi.

               Vispārīgi apsvērumi

            Savienība un tās dalībvalstis stingri atbalsta ICAO centienus visā pasaulē ieviest globālu tirgus pasākumu starptautiskās aviācijas jomā, lai palīdzētu vērsties pret klimata pārmaiņām.
            (Ievietojiet savu valsti) pilnībā atbalsta ICAO īstenotos centienus pēc iespējas drīz sākt CORSIA darbību. Saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK Eiropa šobrīd pārņem CORSIA monitoringa, ziņošanas un verifikācijas (MZV) prasības Savienības tiesību aktos, un paredzams, ka šie akti stāsies spēkā līdz 2019. gada janvārim. Termiņš, kurā saskaņā ar ICAO oficiālo vēstuli AN 1/17.14 – 18/78 ir jāpaziņo iespējamās atšķirības, ir pārāk īss, lai Savienība minētajā termiņā pieņemtu kādus pielāgojumus Savienības tiesību aktos.
            Šobrīd ir dažas atšķirības starp Direktīvu 2003/87/EK un sīki izstrādātiem noteikumiem, ko pieņēmusi Komisija, no vienas puses, un CORSIA, no otras puses. Tas attiecas gan uz MZV prasībām, gan uz izlīdzināšanas prasībām.
            Attiecībā uz abiem prasību veidiem ir jāatgādina par Direktīvas 2003/87/EK pašreizējo piemērošanas jomu. Minēto direktīvu piemēro neatkarīgi no lidmašīnu ekspluatanta valstspiederības, un principā tā attiecas uz lidojumiem no lidlauka vai uz lidlauku, kas atrodas tādas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Līgums. Direktīvu 2003/87/EK piemēro neatkarīgi no tā, vai lidojumi ir dalībvalstu un/vai EEZ valstu iekšienē un/vai starp tām.

               MZV prasības

               CORSIA noteiktās MZV prasības kļūs piemērojamas no 2019. gada 1. janvāra.
            Eiropas Savienības noteikumi, kas šajā jomā ir piemērojami 2018. gada 1. decembrī, galvenokārt ir ietverti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā. Minētā direktīva ir juridiskais pamats sīki izstrādātiem noteikumiem šajā jomā, kuri ietverti Komisijas Regulā (ES) Nr. 600/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK un Komisijas Regulā (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK.
            Jāatzīmē, ka Eiropas Komisija pašlaik pieņem regulas, kas, kā paredzams, saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem vispārīgajiem apsvērumiem novērsīs atšķirības no CORSIA monitoringa, ziņošanas un verifikācijas prasībām, kuras noteiktas 16. pielikuma IV sējuma pirmajā izdevumā, un paredzams, ka šīs regulas stāsies spēkā līdz 2019. gada 1. janvārim.

               Izlīdzināšanas prasības

            Attiecībā uz izlīdzināšanu ir jāatzīmē, ka atbilstošās prasības, kas ietvertas CORSIA, tiks piemērotas tikai vēlākā posmā un tikmēr Savienības tiesību aktus var grozīt, ņemot vērā CORSIA.
            Tāpēc ārpus iepriekš izklāstīto vispārīgo apsvērumu konteksta nav vajadzības pievērsties izlīdzināšanas prasībām, kas ir spēkā saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/2024 (2018. gada 22. maijs) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Trešo papildprotokolu Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
                  20.12.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 325/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/2024
         (2018. gada 22. maijs)
         par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Trešo papildprotokolu Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 207. un 211. pantu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
         ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (1) (“Vispārējais nolīgums”), tika parakstīts 1997. gada 8. decembrī un stājās spēkā 2000. gada 1. oktobrī.

                     (2)

                     Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas pievienošanos Vispārējam nolīgumam jāvienojas Vispārējā nolīguma protokola, ko noslēdz Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Meksikas Savienotās Valstis.

                     (3)

                     Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Meksikas Savienotajām Valstīm, lai noslēgtu Vispārējā nolīguma Trešo papildprotokolu, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”). Sarunas ir sekmīgi pabeigtas.

                     (4)

                     Protokola 5. panta 3. punktā ir paredzēta tā provizoriska piemērošana pirms stāšanās spēkā.

                     (5)

                     Protokols būtu japaraksta un japiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo atļauj Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt Trešo papildprotokolu Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.
            Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.

            3. pants
            Protokolu saskaņā ar tā 5. panta 3. punktu piemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, lai tas stātos spēkā.

            4. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2018. gada 22. maijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               E. KARANIKOLOV

            (1)  OV L 276, 28.10.2000., 45. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/2028 (2018. gada 4. decembris), ar ko konstatē, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumu

text:
                  20.12.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 325/29

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/2028
         (2018. gada 4. decembris),
         ar ko konstatē, ka Ungārija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta ceturto daļu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2018. gada 22. jūnijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 121. panta 4. punktu nolēma, ka Ungārijā pastāv būtiska novērota novirze no korekcijām, ar kurām paredzēts sasniegt vidēja termiņa budžeta mērķi – 1,5 % apmērā no IKP.

                     (2)

                     Ņemot vērā, ka tika konstatēta būtiska novirze, Padome 2018. gada 22. jūnijā sniedza ieteikumu (2) Ungārijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma temps (3) 2018. gadā nepārsniedz 2,8 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no IKP. Tā ieteica Ungārijai visus neparedzētos ieņēmumus izmantot budžeta deficīta samazināšanai, savukārt budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina stabili uzlabojumi vispārējās valdības strukturālajā budžeta bilancē tādā veidā, kas veicina izaugsmi. Padome noteica, ka Ungārijai līdz 2018. gada 15. oktobrim ir jāziņo par veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz minēto ieteikumu.

                     (3)

                     Komisija 2018. gada 18. un 19. septembrī veica pastiprinātas uzraudzības misiju Ungārijā nolūkā veikt uzraudzību uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 -11. panta 2. punktu. Pēc tam, kad Komisija savus pagaidu secinājumus bija nosūtījusi Ungārijas iestādēm, lai tās varētu sniegt komentārus, Komisija 2018. gada 21. novembrī par saviem secinājumiem ziņoja Padomei. Pēc tam šie secinājumi tika publiskoti. Komisijas ziņojumā ir konstatēts, ka Ungārijas iestādes plāno saglabāt 2018. gada nominālā deficīta mērķi 2,4 % apmērā no IKP, kā noteikts 2018. gada konverģences programmā, un līdz ar to tā neplāno rīkoties saskaņā ar Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumu.

                     (4)

                     Ungārijas iestādes 2018. gada 15. oktobrī iesniedza ziņojumu par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumu (4). Ziņojumā iestādes atkārtoja, ka to mērķis 2018. gadam ir sasniegt nominālo deficītu 2,4 % apmērā no IKP. Salīdzinājumā ar 2018. gada konverģences programmā ietverto budžeta prognozi iestādes sagaida ievērojami lielākus nodokļu ieņēmumus un ietaupījumus, pateicoties samazinātām to projektu līdzfinansējuma izmaksām, kuri tiek finansēti no Savienības budžeta. Tomēr tās plāno papildu izdevumus, kas pilnībā neitralizē minētajām attīstības tendencēm piemītošo budžeta deficītu samazinošo ietekmi. Paziņotajiem jaunajiem diskrecionārajiem pasākumiem nav būtiskas neto fiskālās ietekmes uz budžeta izpildes rezultātu 2018. gadā, tādējādi nesasniedzot Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumā noteikto prasību.

                     (5)

                     Tiek prognozēts, ka 2018. gadā, balstoties uz Komisijas 2018. gada rudens prognozi, valdības izdevumu pieaugums, atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un vienreizējos pasākumus, būs 7,0 %, kas krietni pārsniedz ieteikto pieauguma atsauces tempu – 2,8 % (novirze 1,6 % apmērā no IKP). Paredzams, ka strukturālā bilance pasliktināsies par 0,4 % no IKP salīdzinājumā ar ieteikto uzlabojumu 1,0 % apmērā no IKP (novirze 1,4 % apmērā no IKP). Tāpēc abi pīlāri norāda uz lielu novirzi no ieteiktās korekcijas. Izdevumu kritērija interpretāciju negatīvi ietekmē trīs elementi, proti, zemāks par pašreiz lēsto vidējā termiņa potenciālās izaugsmes temps un IKP deflators, kas ir izdevumu rādītāja pamatā, kā arī dažu pasākumu netiešā ietekme uz ieņēmumiem. Pēc šo faktoru pielāgošanas izdevumu rādītājs, šķiet, pienācīgi atspoguļo fiskālos centienus un joprojām norāda uz novirzi. Strukturālās bilances novērtējums sniedz līdzīgu rezultātu. Strukturālo bilanci negatīvi ietekmē ieņēmumu iztrūkums, taču to daļēji atsver ietekme, ko rada potenciālās IKP pieauguma augstāka (punkta) aplēse salīdzinājumā ar izdevumu kritērija pamatā esošo vidējā termiņa vidējo lielumu. Tādējādi vispārējais novērtējums apstiprina lielu novirzi no ieteiktās korekcijas.

                     (6)

                     Iepriekšminētie konstatējumi ļauj secināt, ka Ungārijas veiktie pasākumi, reaģējot uz Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumu, ir bijuši nepietiekami. Fiskālie pasākumi nenodrošina, lai valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma temps nepārsniegtu 2,8 % 2018. gadā, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no IKP,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ungārija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2018. gada 22. jūnija ieteikumu.

            2. pants
            Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

            Briselē, 2018. gada 4. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               H. LÖGER

            (1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

            (2)  Padomes Ieteikums (2018. gada 22. jūnijs) ar mērķi koriģēt būtisku novēroto novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai Ungārijā (OV C 223, 27.6.2018., 1. lpp.).

            (3)  Valdības neto primāros izdevumus veido kopējie valdības izdevumi, izņemot procentu izdevumus, izdevumi saistībā ar Savienības programmām, kurus pilnībā nosedz ieņēmumi no Savienības fondiem, un nediskrecionāras izmaiņas saistībā ar bezdarbnieku pabalstu izdevumiem. Valsts finansētā bruto pamatkapitāla veidošanas līmenis ir izlīdzināts četru gadu laikposmā. Ir ņemti vērā tiesību aktos paredzētie diskrecionārie ieņēmumu pasākumi vai ieņēmumu palielinājumi. Vienreizēji pasākumi gan ieņēmumu, gan izdevumu jomā ir atskaitīti.

            (4)  https://ec.europa.eu/info/files/hungary-report-council-recommendations-under-significant-deviation-procedure_en


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/76 (2018. gada 20. decembris) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
                  21.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 18/8

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/76
         (2018. gada 20. decembris)
         par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Lēmumu 2009/898/EK (2) Padome noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (3) (“nolīgums”). Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Barbadosas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā.

                     (2)

                     Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013 (4) Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

                     (3)

                     Nolīgumā ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

                     (4)

                     Komisija Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Barbadosu par nolīgumu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (“grozošais nolīgums”).

                     (5)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2084 (5) grozošais nolīgums ir parakstīts.

                     (6)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (6), tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (7)

                     Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (7), tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

                     (8)

                     Grozošais nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu.
            Grozošā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz grozošā nolīguma 2. pantā paredzēto paziņojumu (8).

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2018. gada 20. decembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               E. KÖSTINGER

            (1)  Piekrišana sniegta 2018. gada 23. oktobrī.

            (2)  Padomes Lēmums 2009/898/EK (2009. gada 30. novembris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 321, 8.12.2009., 40. lpp.).

            (3)  OV L 169, 30.6.2009., 10. lpp.

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

            (5)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2084 (2017. gada 6. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (OV L 297, 15.11.2017., 3. lpp.).

            (6)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

            (7)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

            (8)  Grozošā nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            PIELIKUMS

               Savienības deklarācija par to, ka stājas spēkā Regula (ES) 2017/2226, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), un par dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā

            2017. gada 29. decembrī stājās spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu un Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011.
            Līdz ar to no Regulas (ES) 2017/2226 (1) piemērošanas dienas šā nolīguma nozīmē dalībvalstis, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā, ir dalībvalstis, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma. Laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, aprēķinās, ņemot vērā uzturēšanās ilgumu visās dalībvalstīs, uz kuru ārējām robežām darbojas ieceļošanas/izceļošanas sistēma.

               (1)  Piemērošanas dienu noteiks Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2017/2226 73. pantu.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/86 (2019. gada 21. janvāris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2018/1544 par ierobežojošiem pasākumiem pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu

text:
                  21.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 18/10

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/86
         (2019. gada 21. janvāris),
         ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2018/1544 par ierobežojošiem pasākumiem pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2018. gada 15. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/1544 (1).

                     (2)

                     Ņemot vērā draudus, ko turpina radīt ķīmisko ieroču izplatīšana un izmantošana, Lēmuma (KĀDP) 2018/1544 pielikumā iekļautajam fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru sarakstam būtu jāpievieno deviņas personas un viena vienība.

                     (3)

                     Būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2018/1544,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmuma (KĀDP) 2018/1544 pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 21. janvārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/1544 (2018. gada 15. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem pret ķīmisko ieroču izplatīšanu un izmantošanu (OV L 259, 16.10.2018., 25. lpp.).

            PIELIKUMS
            Turpmāk norādītās personas un vienība tiek pievienotas Lēmuma (KĀDP) 2018/1544 pielikumā izklāstītajam sarakstam:

               “A.   FIZISKĀS PERSONAS

                           Vārds, uzvārds

                           Identifikācijas informācija

                           Iekļaušanas pamatojums

                           Sarakstā iekļaušanas datums

                                       1.

                                       Tariq YASMINA

                           jeb: Tarq Yasmina

                           Dzimums: vīrietis.
                           Amats: pulkvedis.
                           Valstspiederība: Sīrijas.

                              Tariq Yasmina darbojas kā sadarbības koordinators starp Zinātniskās pētniecības centru (Scientific Studies and Research Centre – SSRC) un prezidenta pili un tādējādi ir iesaistīts Sīrijas režīma īstenotā ķīmisko ieroču izmantošanā un ķīmisko ieroču izmantošanas sagatavošanā.

                           21.1.2019.

                                       2.

                                       Khaled NASRI

                           jeb: Mohammed Khaled Nasri; Haled Natsri;

                           Dzimums: vīrietis.
                           Amats: SSRC paspārnē esošā Institute 1000 vadītājs.
                           Valstspiederība: Sīrijas.

                              Khaled Nasri ir Zinātniskās pētniecības centra (Scientific Studies and Research Centre – SSRC) nodaļas Institute 1000, kas atbild par datorsistēmu un elektronisko sistēmu Sīrijas ķīmisko ieroču programmai izstrādi un ražošanu, direktors..

                           21.1.2019.

                                       3.

                                       Walid ZUGHAIB

                           jeb: Zughib, Zgha'ib, Zughayb;
                           Amats: Doktors, SSRC paspārnē esošā Institute 2000 vadītājs.
                           Dzimums: vīrietis.
                           Valstspiederība: Sīrijas.

                              Walid Zughaib ir Zinātniskās pētniecības centra (Scientific Studies and Research Centre – SSRC) nodaļas Institute 2000, kas atbild par mehānismu izstrādi un ražošanu Sīrijas ķīmisko ieroču programmai, direktors.

                           21.1.2019.

                                       4.

                                       Firas AHMED

                           jeb: Ahmad;
                           Amats: Pulkvedis, SSRC paspārnē esošā Institute 1000 drošības dienesta vadītājs.
                           Dzimums: vīrietis.
                           Dzimšanas datums: 1967. gada 21. janvāris.
                           Valstspiederība: Sīrijas.

                              Firas Ahmed ir Zinātniskās pētniecības centra (Scientific Studies and Research Centre – SSRC) nodaļas Institute 1000, kas atbild par datorsistēmu un elektronisko sistēmu Sīrijas ķīmisko ieroču programmai izstrādi un ražošanu, drošības dienesta direktors. Viņš bija iesaistīts ar ķīmiskajiem ieročiem saistītu materiālu nodošanā un slēpšanā pēc Sīrijas pievienošanās Ķīmisko ieroču konvencijai.

                           21.1.2019.

                                       5.

                                       Said SAID

                           jeb: Saeed, Sa'id,
                           Amats: Doktors, SSRC paspārnē esošā Institute 3000 (jeb Institute 6000 jeb Institute 5000) loceklis.
                           Dzimums: vīrietis.
                           Dzimšanas datums: 1955. gada 11. decembris.

                              Said
                              Said ir nozīmīga persona Zinātniskās pētniecības centra (Scientific Studies and Research Centre – SSRC) nodaļā Institute 3000 jeb Institute 6000 jeb Institute 5000, kas atbild par Sīrijas ķīmisko ieroču izstrādi un ražošanu.

                           21.1.2019.

                                       6.

                                       Anatoliy Vladimirovich CHEPIGA

                              Анатолий Владимирович ЧЕПИГА jeb: Ruslan BOSHIROV

                           Dzimums: vīrietis.
                           Dzimšanas datumi: 1979. gada 5. aprīlis, 1978. gada 12. aprīlis.
                           Dzimšanas vietas: Nikolaevka, Amur Oblast, Krievija; Dushanbe, Tadžikistāna.

                              GRU virsnieks Anatoliy Chepiga (jeb Ruslan Boshirov) glabāja, transportēja un tad 2018. gada 4. marta nedēļas nogalē Solsberijā izmantoja neiroparalītisko vielu (“Novichok”). 2018. gada 5. septembrī Apvienotās Karalistes Karaliskā prokuratūra Ruslan Boshirov izvirzīja apsūdzības par Sergei Skripal slepkavības plānošanu; par Sergei Skripal, Yulia Skripal un Nick Bailey slepkavības mēģinājumu; par “Novichok” glabāšanu un izmantošanu; un par tīšu smagu miesas bojājumu nodarīšanu Yulia Skripal un Nick Bailey.

                           21.1.2019.

                                       7.

                                       Alexander Yevgeniyevich MISHKIN

                              Александр Евгеньевич МИШКИН jeb: Alexander PETROV

                           Dzimums: vīrietis.
                           Dzimšanas datums: 1979. gada 13. jūlijs.
                           Dzimšanas vietas: Loyga, Krievija; Kotlas, Krievija.

                              GRU virsnieks Alexander Mishkin (jeb Alexander Petrov) glabāja, transportēja un tad 2018. gada 4. marta nedēļas nogalē Solsberijā izmantoja neiroparalītisko vielu (“Novichok”). 2018. gada 5. septembrī Apvienotās Karalistes Karaliskā prokuratūra Alexander Petrov izvirzīja apsūdzības par Sergei Skripal slepkavības plānošanu; par Sergei Skripal, Yulia Skripal un Nick Bailey slepkavības mēģinājumu; par “Novichok” glabāšanu un izmantošanu; un par tīšu smagu miesas bojājumu nodarīšanu Yulia Skripal un Nick Bailey.

                           21.1.2019.

                                       8.

                                       Vladimir Stepanovich ALEXSEYEV

                           Владимир Степанович АЛЕКСЕЕВ
                           Dzimums: vīrietis.
                           Amats: GRU vadītāja pirmais vietnieks.

                              Vladimir Stepanovich Alexseyev ir GRU (jeb GU) vadītāja pirmais vietnieks. Tā kā Alexseyev ieņem vadošu amatu GRU, viņš ir atbildīgs par to, ka GRU virsnieki glabāja, transportēja un 2018. gada 4. marta nedēļas nogalē Solsberijā izmantoja neiroparalītisko vielu “Novichok”.

                           21.1.2019.

                                       9.

                                       Igor Olegovich KOSTYUKOV

                           Игорь Олегович КОСТЮКОВ
                           Dzimums: vīrietis.
                           Amats: GRU vadītājs.

                              Igor Olegovich Kostyukov, ieņemot vadošu amatu kā GRU (jeb GU) vadītāja pirmais vietnieks attiecīgajā laikā, ir atbildīgs par to, ka GRU virsnieki glabāja, transportēja un 2018. gada 4. marta nedēļas nogalē Solsberijā izmantoja neiroparalītisko vielu “Novichok”.

                           21.1.2019.

                     B.   JURIDISKĀS PERSONAS, VIENĪBAS UN STRUKTŪRAS

                           Nosaukums

                           Identifikācijas informācija

                           Iekļaušanas pamatojums

                           Sarakstā iekļaušanas datums

                                       1.

                                          Scientific Studies and Research Centre (SSRC)

                           jeb Centre d'Études et de Recherches Scientifiques (CERS), Centre de Recherche de Kaboun

                           Adrese:

                                          Barzeh Street,

                                          Po Box 4470,

                                          Damascus

                              Scientific Studies and Research Centre (SSRC) ir Sīrijas režīma galvenā vienība ķīmisko ieroču izstrādāšanai.

                              SSRC ir atbildīgs par ķīmisko ieroču un to nogādes raķešu izstrādi un ražošanu, tas darbojas vairākās vietās Sīrijā.

                           21.1.2019.”


Komisijas 08.10.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.8842 - Tele2 / Com Hem Holding) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 07.08.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9022 - Watling Street Capital Partners LLP / Sisaho International SAS) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts franču valodā)


Komisijas 16.11.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9061 - Stadtwerke Hanau GmbH / GETEC Wärme & Effizienz GmbH / PionierWerk Hanau GmbH) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)


Komisijas 29.10.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9091 - SNAM S.p.A. / Società Gasdotti Italia S.p.A. / Macquarie Group) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 10.12.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9120 - Carlyle / Apollo) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 07.12.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9067 - Equinor Group / Danske Commodities) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 21.12.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9187 - Autolaunch / Beijing Automotive Group Co.) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 10.12.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9121 - Michelin / Camso) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 06.02.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9257 - NEC Corporation / KMD Group) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 04.02.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9141 - Diamond Transmission Corporation Limited / InfraRed Capital Partners Limited) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 31.01.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9240 - Siemens Aktiengesellschaft / Veja Mate Offshore Project GmbH) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)


Komisijas 06.02.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9249 - Triton Managers V Limited / Sunweb Group) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 04.02.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9223 - Stena Rederi AB / Glovis Europe) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 30.01.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9248 - Sumitomo Corporation / Mahindra Agri Solutions Limited / JV) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 05.02.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9241 - Societa Cattolica di Assicurazione / Inter Mutuelles Assistance SA / IMA Italia Assistance) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 04.02.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9230 - InfraRed Capital Partners (Management) LLP / Allianz Infrastructure Luxembourg I S.à r.l. / DIF Management Holding BV / Daiwater Investment Limited) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 28.01.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9233 - Fosun International Limited / Tom Tailor Holding SE) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 01.02.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9244 - OMERS Infrastructure European Holdings B.V. / Altice France S.A. / SFR FTTH) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 01.02.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9268 - Macquarie Corporate Holdings Pty Limited / JERA Power International, B.V. / Swancor Ind. Co. Ltd. / Formosa I International Investment Co., Ltd. / Ørsted InvestCo Ltd. (f/k/a DONG Energy InvestCo Ltd.)) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2019/276 (2018. gada 12. decembris) par to, lai izmantotu elastības instrumentu nolūkā stiprināt svarīgākās programmas ES konkurētspējai un finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas

text:
                  22.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 54/3

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/276
         (2018. gada 12. decembris)
         par to, lai izmantotu elastības instrumentu nolūkā stiprināt svarīgākās programmas ES konkurētspējai un finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas
         EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 12. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Elastības instruments ir paredzēts tam, lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, kurus nebūtu iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

                     (2)

                     Kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2) 11. pantā, elastības instrumentam pieejamais ikgadējais maksimālais apjoms ir 600 000 000 EUR (2011. gada cenās), kuru attiecīgā gadījumā papildina dzēstās summas, ko dara pieejamas saskaņā ar minētā panta 1. punkta otro daļu.

                     (3)

                     Lai stiprinātu svarīgākās programmas ES konkurētspējai un risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas, ir jāizmanto ievērojamas papildu summas, lai nekavējoties finansētu šādas programmas un pasākumus.

                     (4)

                     Pēc tam, kad ir tikušas izskatītas visas iespējas pārdalīt apropriācijas 1.a izdevumu apakškategorijas (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai) un 3. izdevumu kategorijas (Drošība un pilsoniskums) maksimālā apjoma ietvaros, ir jāizmanto elastības instruments, lai Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžetā papildinātu pieejamo finansējumu, pārsniedzot 1.a izdevumu apakškategorijas maksimālo apjomu par summu 178 715 475 EUR apjomā, lai stiprinātu svarīgākās programmas ES konkurētspējai, un 3. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu par summu 985 629 138 EUR apjomā, lai finansētu pasākumus migrācijas, bēgļu un drošības jomā.

                     (5)

                     Balstoties uz paredzamo maksājumu profilu, maksājumu apropriācijas, kas atbilst elastības instrumenta izmantošanai, būtu jāsadala pa vairākiem finanšu gadiem.

                     (6)

                     Lai ļautu līdzekļus ātri izmantot, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2019. finanšu gada sākuma,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Attiecībā uz Savienības vispārējo budžetu 2019. finanšu gadam elastības instrumentu izmanto, lai paredzētu summu 178 715 475 EUR apmērā saistību apropriācijām 1.a izdevumu apakškategorijā (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai) un 985 629 138 EUR apmērā saistību apropriācijām 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsoniskums).
               Šā punkta pirmajā daļā minēto summu izmanto, lai stiprinātu svarīgākās programmas ES konkurētspējai un finansētu pasākumus nolūkā risināt migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas.

               2.   Balstoties uz paredzamo maksājumu profilu, maksājumu apropriācijas, kas atbilst elastības instrumenta izmantošanai, ir šādas:

                           a)

                           548 740 834 EUR 2019. gadā;

                           b)

                           257 223 207 EUR 2020. gadā;

                           c)

                           135 194 558 EUR 2021. gadā;

                           d)

                           140 942 662 EUR 2022. gadā;

                           e)

                           82 243 352 EUR 2023. gadā.

                     Konkrētās maksājumu apropriāciju summas katram finanšu gadam apstiprina saskaņā ar ikgadējo budžeta procedūru.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

            Strasbūrā, 2018. gada 12. decembrī

                  Eiropas Parlamenta vārdā –

                  priekšsēdētājs

               A. TAJANI

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               J. BOGNER-STRAUSS

            (1)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

            (2)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/349 (2019. gada 22. februāris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Valsts iepirkuma komitejā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes pievienošanos Pārskatītajam nolīgumam par valsts iepirkumu sakarā ar tās izstāšanos no Eiropas Savienības

text:
                  4.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 63/12

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/349
         (2019. gada 22. februāris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Valsts iepirkuma komitejā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes pievienošanos Pārskatītajam nolīgumam par valsts iepirkumu sakarā ar tās izstāšanos no Eiropas Savienības
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Savienība ir Pārskatītā nolīguma par valsts iepirkumu (“Pārskatītais GPA”) Puse, un uz tās dalībvalstīm attiecas Pārskatītais GPA saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

                     (2)

                     Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā iesniedza paziņojumu par nodomu izstāties no Savienības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu. No izstāšanās līguma spēkā stāšanās dienas vai – gadījumā, ja tāds līgums netiks noslēgts, – divus gadus pēc minētā paziņojuma, t. i., no 2019. gada 30. marta, Apvienotajai Karalistei Līgumi vairs nebūs piemērojami, ja vien Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, vienprātīgi nenolems šo termiņu pagarināt. Pārskatītais GPA Apvienotajai Karalistei no minētā datuma automātiski vairs nebūs saistošs.

                     (3)

                     Apvienotā Karaliste ar Savienības atbalstu 2018. gada 1. jūnijā iesniedza pieteikumu par pievienošanos Pārskatītajam GPA.

                     (4)

                     Saskaņā ar Pārskatītā GPA XXII panta 2. punktu jebkura PTO dalībvalsts var pievienoties minētajam Nolīgumam, ievērojot Valsts iepirkuma komitejas (“GPA komiteja”) pieņemtā lēmumā iekļautos noteikumus, kuri jāsaskaņo starp konkrēto dalībvalsti un Pusēm. Pievienošanās notiek, deponējot PTO ģenerāldirektoram pievienošanās aktu, kurā izklāstīti saskaņotie noteikumi. Pārskatītais GPA attiecībā uz dalībvalsti, kura tam pievienojas, stājas spēkā 30. dienā pēc pievienošanās akta deponēšanas dienas.

                     (5)

                     Apvienotās Karalistes saistības, kas attiecas uz piekļuves aptvērumu valsts iepirkuma tirgum, ir noteiktas tās galīgajā piedāvājumā, kas GPA Pusēm (“Puses”) tika izsūtīts 2018. gada 2. oktobrī.

                     (6)

                     Apvienotās Karalistes galīgais piedāvājums ir atbilstošs, jo Apvienotās Karalistes saistības par aptvērumu piedāvā Savienībai maksimālo aptvērumu, kāds Apvienotajai karalistei pašlaik ir Savienības GPA sarakstā, un tas atbilst aptvērumam, kāds Apvienotajai Karalistei pašlaik ir Savienības sarakstā kā dalībvalstij. Savienībai būtu jānodrošina savstarpējs režīms un jāpielāgo savs saraksts, lai saskaņā ar Pārskatīto GPA nodrošinātu atbilstīgu piekļuves līmeni Apvienotās Karalistes ekonomikas dalībniekiem. Turklāt Savienības sarakstā, kas iekļauts Pārskatītā GPA I papildinājumā, ir vajadzīgi precizējumi, jo saskaņā ar Pārskatīto GPA šis saraksts vairs neitevers Apvienoto Karalisti. Šie noteikumi, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā, kļūs par daļu no noteikumiem par Apvienotās Karalistes pievienošanos Pārskatītajam GPA un tiks atspoguļoti lēmumā par Apvienotās Karalistes pievienošanos, kas jāpieņem GPA komitejai.

                     (7)

                     Tāpēc ir lietderīgi paredzēt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem GPA komitejā par Apvienotās Karalistes pievienošanos Pārskatītajam GPA.

                     (8)

                     Ja Apvienotās Karalistes un Savienības izstāšanās līgumā būs noteikts pārejas periods, kura laikā Savienības tiesību akti būs piemērojami Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā, Savienībai būtu jāinformē pārējās GPA Puses par to, ka Pārskatītā GPA nolūkos pārejas periodā Apvienotā Karaliste ir jāuzskata par dalībvalsti. Tādējādi Pārskatītais GPA uz Apvienoto Karalisti attiektos līdz dienai, kad beidzas noteiktais pārejas periods. Tādā gadījumā Apvienotajai Karalistei ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms pārejas perioda beigām būtu jāiesniedz atjaunināts atbilžu kopums attiecībā uz jautājumu sarakstu. GPA komiteja Apvienotās Karalistes atjaunināto atbilžu kopumu uz jautājumu sarakstu pārskatīs un tad spriedīs par attiecīgu lēmumu.

                     (9)

                     Lai gan brīdī, kad GPA komiteja lems par Apvienotās Karalistes pievienošanos Pārskatītajam GPA, Apvienotā Karaliste nebūs trešā valsts, Savienības ieinteresēs ir nodrošināt, ka Pārskatītais GPA attiecībā uz Apvienoto Karalisti stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad Savienības tiesību akti pārstās būt piemērojami Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā. Kamēr Apvienotā Karaliste nav izstājusies no Savienības, tā joprojām ir dalībvalsts, kas bauda visas no Līgumiem izrietošās tiesības un uzņemas visas no Līgumiem izrietošās saistības, tostarp ievēro lojālas sadarbības principu.

                     (10)

                     Ja Savienības tiesību akti turpinās būs piemērojami Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai 30 dienu laikā no dienas, kad deponēts Apvienotās Karalistes pievienošanās akts, Savienības vārdā paziņot GPA komitejai, ka uz Apvienoto Karalisti Pārskatītais GPA turpina attiekties uz Savienības tiesību aktu pamata,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Valsts iepirkuma komitejā (“GPA komiteja”), ir apstiprināt Apvienotās Karalistes pievienošanos Pārskatītajam nolīgumam par valsts iepirkumu (“Pārskatītais GPA”), ievērojot šā lēmuma 2. pantā izklāstītos nosacījumus un šā lēmuma pielikumā izklāstītos pievienošanās noteikumus, ciktāl citu GPA Pušu nostāja nelabvēlīgi neietekmē Savienības intereses.

            2. pants
            Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem, ievērojot 1. pantu, ir atkarīga no nosacījuma, ka GPA komitejas lēmumā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina sekojošo:

                        1)

                        ja Apvienotā Karaliste un Savienība nevienojas par izstāšanās līgumu ar pārejas periodu, Apvienotajai Karalistei ir atļauts deponēt savu pievienošanās aktu PTO ģenerāldirektoram, ja tā to izdara:

                                    a)

                                    ne agrāk kā 30 dienas pirms dienas, kad Apvienotā Karaliste pārstāj būt par Savienības dalībvalsti; un

                                    b)

                                    sešu mēnešu laikā pēc GPA komitejas lēmuma pieņemšanas dienas, ja vien minētā komiteja nepagarina akta iesniegšanas termiņu;

                        2)

                        Apvienotās Karalistes pievienošanās akta deponēšanu uzskata par nenotikušu 1994. gada GPA XXIV panta 2. punkta un Pārskatītā GPA XXII panta 2. punkta nolūkos, ja 30 dienu laikā pēc minētās deponēšanas Savienība paziņo GPA komitejai, ka uz Apvienoto Karalisti Pārskatītais GPA turpina attiekties uz Savienības tiesību aktu pamata.

            3. pants
            Ja Savienības tiesību akti turpinās būs piemērojami Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā, Komisija ir pilnvarota 30 dienu laikā no dienas, kad deponēts Apvienotās Karalistes pievienošanās akts, Savienības vārdā paziņot GPA komitejai, ka uz Apvienoto Karalisti Pārskatītais GPA turpina attiekties uz Savienības tiesību aktu pamata.

            4. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 22. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. CIAMBA

            PIELIKUMS

               ES NOTEIKUMI PAR APVIENOTĀS KARALISTES PIEVIENOŠANOS GPA PĒC TĀS IESKATIEM

            Stājoties spēkā Nolīgumam par valsts iepirkumu attiecībā uz Apvienoto Karalisti pēc tās ieskatiem:

                        —

                        I papildinājuma 1. pielikuma 2. sadaļas 1. punkts (“ES dalībvalstu centrālās valdības līgumslēdzējas iestādes”) attiecībā uz Eiropas Savienību pārskatītajā Nolīgumā ir lasāms šādi:

                                       “1.

                                       Attiecībā uz precēm, pakalpojumiem, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Lihtenšteinas, Šveices, Islandes, Norvēģijas, Nīderlandes attiecībā uz Arubu un Apvienotās Karalistes iepirkums, ko veic visas ES dalībvalstu centrālās valdības līgumslēdzējas iestādes. Dotais saraksts ir indikatīvs.”,

                        —

                        I papildinājuma 6. pielikuma 2. sadaļa attiecībā uz Eiropas Savienību pārskatītajā Nolīgumā ir lasāma šādi:

                           “Būvdarbu koncesiju līgumi, ja tos piešķīruši 1. un 2. pielikumā iekļautie subjekti, ir ietverti, ievērojot valsts režīmu, kāds piemērojams Islandes, Lihtenšteinas, Norvēģijas, Nīderlandes attiecībā uz Arubu, Šveices, Melnkalnes un Apvienotās Karalistes būvdarbu pakalpojumu sniedzējiem, ar noteikumu, ka šādu līgumu vērtība ir 5 000 000 SDR vai lielāka, bet attiecībā uz Korejas būvdarbu pakalpojumu sniedzējiem – ar noteikumu, ka tā ir 15 000 000 SDR vai lielāka.”,

                        —

                        zemsvītras piezīmē I papildinājuma pielikumu virsrakstam “Eiropas Savienība” attiecībā uz Eiropas Savienību pārskatītajā Nolīgumā un virsrakstam “Eiropas Savienība” saskaņā ar 1994. gada nolīgumu tiek iekļauta šāda zemsvītras piezīme:

                           “Visas atsauces uz Apvienotās Karalistes līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem, kuras pašlaik ir iekļautas I papildinājuma pielikumos attiecībā uz Eiropas Savienību, vairs nav spēkā.”