title: Padomes Lēmums (ES) 2018/1518 (2018. gada 9. oktobris), ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Banco de España ārējiem revidentiem

text:
                  12.10.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 256/63

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1518
         (2018. gada 9. oktobris),
         ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Banco de España ārējiem revidentiem
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 27. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2018. gada 6. septembra ieteikumu Eiropas Savienības Padomei par Banco de España ārējiem revidentiem (ECB/2018/22) (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, centrālo banku pārskati jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

                     (2)

                        Banco de España pašreizējo ārējo revidentu pilnvaras beidzās pēc 2017. finanšu gada revīzijas. Tādēļ ir jāieceļ ārējie revidenti laikposmam no 2018. finanšu gada.

                     (3)

                        Banco de España par saviem ārējiem revidentiem 2018.–2020. finanšu gadam izvēlējusies pagaidu uzņēmumu apvienību Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A., paredzot iespēju pagarināt tās pilnvaras līdz 2021. un 2022. finanšu gadam.

                     (4)

                     ECB Padome ieteica par Banco de España ārējiem revidentiem 2018.–2020. finanšu gadam iecelt pagaidu uzņēmumu apvienību Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A., paredzot iespēju pagarināt tās pilnvaras līdz 2021. un 2022. finanšu gadam.

                     (5)

                     Pēc ECB Padomes ieteikuma būtu attiecīgi jāgroza Padomes Lēmums 1999/70/EK (2),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

                  “3.   Ar šo par Banco de España ārējiem revidentiem 2018.–2020. finanšu gadam apstiprina pagaidu uzņēmumu apvienību Mazars Auditores, S.L.P. – Mazars, S.A.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

            3. pants
            Šis lēmums ir adresēts ECB.

            Luksemburgā, 2018. gada 9. oktobrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               E. KÖSTINGER

            (1)  OV C 325, 14.9.2018., 1. lpp.

            (2)  Padomes Lēmums 1999/70/EK (1999. gada 25. janvāris) par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem (OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/1582 (2018. gada 15. oktobris) par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un apakškomiteju un specializētu darba grupu izveidošanu un to darba uzdevuma pieņemšanu

text:
                  22.10.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 263/61

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1582
         (2018. gada 15. oktobris)
         par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un apakškomiteju un specializētu darba grupu izveidošanu un to darba uzdevuma pieņemšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Pamatnolīgums par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (1), (“nolīgums”) stājās spēkā 2016. gada 1. oktobrī.

                     (2)

                     Ar nolīguma 52. panta 1. punktu tiek izveidota Apvienotā komiteja, starp kuras uzdevumiem ir nodrošināt nolīguma pareizu darbību un īstenošanu.

                     (3)

                     Nolīguma 52. panta 5. punktā ir noteikts, ka Apvienotajai komitejai jāpieņem savs reglaments, un 52. panta 3. punktā ir noteikts, ka tai jāizveido apakškomitejas un specializētas darba grupas.

                     (4)

                     Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, Apvienotās komitejas reglaments būtu jāpieņem pēc iespējas drīz.

                     (5)

                     Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un apakškomiteju un specializētu darba grupu izveidošanu un to darba uzdevuma pieņemšanu pamatā vajadzētu būt pievienotajiem Apvienotās komitejas lēmumu projektiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotās komitejas, kura izveidota, ievērojot 52. pantu Pamatnolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, pirmajā sanāksmē attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu un apakškomiteju un specializētu darba grupu izveidošanu un to darba uzdevuma pieņemšanu, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmumu projekti, kas pievienoti šim lēmumam.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2018. gada 15. oktobrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  OV L 329, 3.12.2016., 8. lpp.

            1. PIELIKUMS

                  ES UN VJETNAMAS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/…
                  (… gada …),
                  ar ko pieņem tās reglamentu
                  ES UN VJETNAMAS APVIENOTĀ KOMITEJA,
                  ņemot vērā Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 52. pantu,
                  tā kā:

                              (1)

                              Nolīgums stājās spēkā 2016. gada 1. oktobrī.

                              (2)

                              Lai veicinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, būtu jāpieņem Apvienotās komitejas reglaments,

                        IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

                     Vienīgais pants
                     Ar šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas izklāstīts šā lēmuma A pielikumā.

                     [vieta], [datums]

                           ES un Vjetnamas Apvienotās komitejas vārdā –

                           priekšsēdētājs

               A PIELIKUMS

                  Apvienotās komitejas reglaments

                  1. pants
                  Uzdevumi un sastāvs

                     1.   Apvienotā komiteja veic uzdevumus, kas paredzēti 52. pantā Pamatnolīgumā par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, (“nolīgums”).

                     2.   Apvienotās komitejas sastāvā ietilpst abu pušu pārstāvji visaugstākajā iespējamā līmenī.

                  2. pants
                  Sanāksmes

                     1.   Apvienotās komitejas sanāksmes parasti notiek katru gadu. Apvienotās komitejas sanāksmi sasauc priekšsēdētājs. Sanāksmes pārmaiņus notiek Hanojā un Briselē datumā, kas noteikts ar abpusēju vienošanos. Ja Puses attiecīgi vienojas, Apvienotā komiteja var pēc jebkuras Puses lūguma rīkot ārkārtas sanāksmes.

                     2.   Ja abas Puses vienojas, Apvienotās komitejas sanāksmes izņēmuma gadījumos var notikt kā videokonferences vai telekonferences.

                     3.   Apvienotās komitejas sanāksmes ir slēgtas, ja vien priekšsēdētājs ar Pušu piekrišanu nenolemj, ka sanāksme ir atklāta.

                  3. pants
                  Priekšsēdētājs

                     1.   Apvienoto komiteju pārmaiņus vienu kalendāro gadu vada Puse, kas rīko sanāksmi attiecīgajā kalendārajā gadā. Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos vai Vjetnamas Sociālistiskās Republikas premjerministra vietnieks/ārlietu ministrs vada Apvienoto komiteju, kas paredzēta nolīguma 52. pantā. Puse var deleģēt pilnvaras vadīt visas vai daļu no Apvienotās komitejas sanāksmēm augsta ranga amatpersonai.

                     2.   Puse, kas rīko pirmo Apvienotās komitejas sanāksmi, veic priekšsēdētāja pienākumus no minētās sanāksmes dienas līdz attiecīgā gada 31. decembrim.

                  4. pants
                  Dalībnieki

                     1.   Pirms katras sanāksmes katra Puse informē priekšsēdētāju par savas delegācijas plānoto sastāvu.

                     2.   Priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā un ar Pušu abpusēju piekrišanu var pieaicināt ekspertus vai citu struktūru pārstāvjus piedalīties sanāksmē novērotāju statusā vai lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem.

                  5. pants
                  Sekretariāts
                  Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvis un Vjetnamas Republikas valdības pārstāvis kopīgi veic Apvienotās komitejas sekretāru pienākumus. Visus paziņojumus, ko izdod vai saņem priekšsēdētājs, nosūta sekretāriem. Sarakste ar priekšsēdētāju var notikt jebkādā rakstiskā veidā, tostarp pa elektronisko pastu.

                  6. pants
                  Sanāksmju darba kārtība

                     1.   Priekšsēdētājs sagatavo provizorisku katras sanāksmes darba kārtību. Provizorisko darba kārtību jebkādā rakstiskā veidā kopā ar attiecīgajiem dokumentiem nosūta Pusēm vismaz 30 dienas pirms sanāksmes sākuma. Priekšsēdētājs, vienojoties ar Pusēm, attiecībā uz kādu konkrētu sanāksmi var noteikt atšķirīgu termiņu.

                     2.   Jebkura Puse jebkādā rakstiskā veidā var lūgt priekšsēdētājam iekļaut kādu jautājumu darba kārtībā. Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj visus jautājumus, par kuriem priekšsēdētājs ne vēlāk kā 21 dienu pirms sanāksmes dienas ir saņēmis šādu lūgumu.

                     3.   Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību. Ja Puses par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī provizoriskajā darba kārtībā neiekļautus jautājumus.

                     4.   Apvienotās komitejas sanāksmē abas puses var apmainīties ar informāciju par Vjetnamas un ES cilvēktiesību dialogu.

                  7. pants
                  Protokols

                     1.   Pēc katras sanāksmes priekšsēdētājs apkopo izdarītos Apvienotās komitejas secinājumus. Pamatojoties uz minētajiem secinājumiem, abi sekretāri 30 dienu laikā pēc sanāksmes dienas kopīgi sagatavo protokola projektu.

                     2.   Puses apstiprina minēto projektu 60 dienu laikā pēc sanāksmes dienas vai līdz jebkurai citai dienai, par ko Puses ir vienojušās. Tiklīdz Puses ir apstiprinājušas protokola projektu, divus oriģināleksemplārus paraksta priekšsēdētājs. Katra Puse saņem vienu oriģinālu.

                  8. pants
                  Lēmumi un ieteikumi

                     1.   Pēc Pušu vienošanās Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus un sniegt ieteikumus tikai tās funkciju un uzdevumu ietvaros, kā paredzēts nolīguma 52. pantā.

                     2.   Apvienotās komitejas pieņemto lēmumu vai ieteikumu nosaukumā attiecīgi ir vārds “lēmums” vai “ieteikums”, pēc tā – kārtas numurs, dokumenta pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

                     3.   Apvienotā komiteja var nolemt lēmumus vai ieteikumus pieņemt rakstiskā procedūrā. Tādā gadījumā Puses vienojas par procedūras ilguma termiņu. Ja līdz minētā termiņa beigām neviena no Pusēm nav iebildusi pret ierosināto lēmumu vai ieteikumu, Apvienotās komitejas priekšsēdētājs paziņo, ka lēmums vai ieteikums ir pieņemts, savstarpēji vienojoties.

                     4.   Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus un ieteikumus sagatavo divos autentiskos eksemplāros, ko parakstījis Apvienotās komitejas priekšsēdētājs.

                     5.   Katra Puse var publicēt Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

                  9. pants
                  Izdevumi

                     1.   Katra Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos Apvienotās komitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.

                     2.   Katra Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu.

                     3.   Puse, kura rīko sanāksmi, sedz izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu.

                  10. pants
                  Apakškomitejas un specializētas darba grupas

                     1.   Saskaņā ar nolīguma 52. panta 3. punktu Apvienotā komiteja var izveidot apakškomitejas un specializētas darba grupas, lai tās palīdzētu tai pildīt tās uzdevumus. Apakškomitejas un specializētās darba grupas atskaitās Apvienotajai komitejai pēc katras savas sanāksmes.

                     2.   Apvienotā komiteja var nolemt likvidēt jebkuru pastāvošu apakškomiteju un specializētu darba grupu, noteikt vai grozīt tās darba uzdevumu vai izveidot citas apakškomitejas un specializētas darba grupas, kas palīdzētu veikt Apvienotās komitejas pienākumus.

                     3.   Apakškomitejas un specializētās darba grupas nav pilnvarotas pieņemt lēmumus.

            2. PIELIKUMS

                  ES UN VJETNAMAS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/…
                  (… gada …),
                  ar ko izveido četras apakškomitejas un specializētas darba grupas un pieņem to darba uzdevumu
                  ES UN VJETNAMAS APVIENOTĀ KOMITEJA,
                  ņemot vērā Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 52. panta 3. punktu un Apvienotās komitejas reglamenta 10. pantu,
                  tā kā:

                              (1)

                              Lai dotu iespēju rīkot ekspertu līmeņa diskusijas par galvenajām jomām, uz kurām attiecas nolīgums, būtu jāizveido apakškomitejas un specializētas darba grupas. Pēc pieprasījuma Puses var arī vienoties grozīt apakškomiteju vai specializēto darba grupu sarakstu un/vai to darbības jomu.

                              (2)

                              Saskaņā ar reglamenta 8. pantu Apvienotā komiteja var nolemt pieņemt lēmumus, izmantojot rakstisku procedūru [

                                    ja šajā gadījumā tiek izmantota rakstiskā procedūra

                                 ].

                              (3)

                              Šis lēmums būtu jāpieņem, lai apakškomitejas un specializētās darba grupas varētu laikus sākt darboties,

                        IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

                     Vienīgais pants
                     Ar šo izveido A pielikumā minētās apakškomitejas un specializētās darba grupas. Apakškomiteju un specializēto darba grupu darba uzdevums ir izklāstīts B pielikumā.

                     [vieta], [datums]

                           ES un Vjetnamas Apvienotās komitejas vārdā –

                           priekšsēdētājs

               A PIELIKUMS

                  ES un Vjetnamas Apvienotā komiteja

                  Apakškomitejas un specializētas darba grupas

                           1.

                           [Politisko jautājumu] apakškomiteja

                           2.

                           [Tirdzniecības un ieguldījumu] apakškomiteja

                           3.

                           [Ilgtspējīgas attīstības] apakškomiteja

                           4.

                           [Labas pārvaldības, tiesiskuma un cilvēktiesību] apakškomiteja

               B PIELIKUMS

                  Apakškomiteju un specializēto darba grupu, kas izveidotas saskaņā ar Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, darba

                  uzdevums

                  1. pants

                     1.   Katra apakškomiteja un specializētā darba grupas savās sanāksmēs var apspriest nolīguma īstenošanu savas kompetences jomās. Labas pārvaldības, tiesiskuma un cilvēktiesību apakškomiteja var veidot sadarbību tādās jomās kā tiesiskums, laba pārvaldība un apmainīties ar informāciju par sadarbību cilvēktiesību jomā saskaņā ar darba kārtību, par ko panākta vienošanās, taču tā neskar jautājumus, kas tiek apspriesti Vjetnamas un ES cilvēktiesību dialoga ietvaros.

                     2.   Apakškomitejas un specializētās darba grupas var arī apspriest jautājumus vai īpašus projektus, kas saistīti ar attiecīgo divpusējās sadarbības jomu.

                  2. pants
                  Apakškomitejas un specializētās darba grupas strādā Apvienotās komitejas pakļautībā. Tās ziņo un iesniedz savu sanāksmju protokolus un secinājumus Apvienotās komitejas priekšsēdētājam 30 kalendāro dienu laikā pēc katras sanāksmes.

                  3. pants

                     1.   Apakškomiteju un specializēto darba grupu sastāvā ir pārstāvji no abām Pusēm.

                     2.   Abām Pusēm vienojoties, apakškomitejas un specializētās darba grupas pēc vajadzības var uzaicināt uz savām sanāksmēm ekspertus un attiecīgā gadījumā var uzklausīt tos par konkrētiem darba kārtības punktiem.

                  4. pants
                  Apakškomitejas un specializētās darba grupas kopīgi vada/pārmaiņus vada tā Puse, kas veic Apvienotās komitejas priekšsēdētāja pienākumus.

                  5. pants
                  Eiropas Savienības pārstāvis un Vjetnamas Sociālistiskās Republikas valdības pārstāvis kopīgi veic apakškomiteju un specializēto darba grupu sekretāru pienākumus.

                  6. pants

                     1.   Apakškomitejas un specializētās darba grupas, pamatojoties uz jebkuras Puses rakstisku pieprasījumu, sanāk tik bieži, cik tas ir nepieciešams, Pusēm vienojoties, un vismaz vienreiz gadā. Katra sanāksme notiek laikā un vietā, par kuru ir vienojušās puses.

                     2.   Ja kāda no Pusēm pieprasa kādas apakškomitejas vai specializētās darba grupas sanāksmes sasaukšanu, otras Puses sekretārs atbild 20 darbdienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas. Īpašas steidzamības gadījumā, Pusēm vienojoties, apakškomiteju un specializēto darba grupu sanāksmes var sasaukt īsākā laikā.

                     3.   Apakškomiteju un specializēto darba grupu sanāksmes kopīgi sasauc abi sekretāri.

                     4.   Pirms katras sanāksmes katra Puse informē priekšsēdētāju par savas delegācijas plānoto sastāvu.

                  7. pants

                     1.   Jebkura Puse var lūgt priekšsēdētājam iekļaut kādu jautājumu apakškomitejas vai specializētās darba grupas sanāksmes darba kārtībā. Darba kārtībā iekļaujamos jautājumus iesniedz sekretāriem vēlākais 20 darbdienas pirms attiecīgās sanāksmes dienas. Visus apliecinošos dokumentus iesniedz sekretāriem vēlākais 20 darbdienas pirms sanāksmes.

                     2.   Sekretāri paziņo Pusēm darba kārtības projektu ne vēlāk kā 10 darbdienas pirms sanāksmes. Darba kārtību pabeidz, abām Pusēm vienojoties. Izņēmuma gadījumos, Pusēm vienojoties, jautājumus darba kārtībā var iekļaut īsākā laikposmā.

                  8. pants

                     1.   Sekretāri kopīgi sagatavo katras sanāksmes protokola projektu.

                     2.   Apakškomiteju un specializēto darba grupu sanāksmes nav atklātas, ja vien nav nolemts citādi.

                  9. pants

                     1.   Katra Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos apakškomiteju un specializēto darba grupu sanāksmēs; tie ir gan personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.

                     2.   Katra Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu.

                     3.   Puse, kura rīko sanāksmi, sedz izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/1715 (2018. gada 12. novembris) par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp maksimālo gada iemaksas summu 2020. gadam, gada iemaksas summu 2019. gadam, pirmo maksājumu 2019. gadam un provizorisku un nesaistošu prognozi par gaidāmajām gada iemaksu summām 2021. un 2022. gadam

text:
                  14.11.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 286/30

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/1715
         (2018. gada 12. novembris)
         par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp maksimālo gada iemaksas summu 2020. gadam, gada iemaksas summu 2019. gadam, pirmo maksājumu 2019. gadam un provizorisku un nesaistošu prognozi par gaidāmajām gada iemaksu summām 2021. un 2022. gadam
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu (1), un jo īpaši tā 7. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2015/323 (2015. gada 2. marts) par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (2), un jo īpaši tās 21. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/323 21. panta 2. punktā noteikto procedūru Komisijai līdz 2018. gada 15. oktobrim jāiesniedz priekšlikums, norādot: a) maksimālo iemaksas summu 2020. gadam; b) gada iemaksas summu 2019. gadam; c) iemaksas pirmās daļas summu 2019. gadam; un d) provizorisku un nesaistošu prognozi par gaidāmajām gada iemaksu summām 2021. un 2022. gadam.

                     (2)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/323 52. pantu Eiropas Investīciju banka (EIB) nosūtīja Komisijai atjauninātās saistību un maksājumu aplēses par tās pārvaldītajiem instrumentiem.

                     (3)

                     Regulas (ES) 2015/323 22. panta 1. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms izlieto summas, kas paredzētas iepriekšējos Eiropas Attīstības fondos (EAF). Tāpēc būtu jāsniedz aicinājums veikt iemaksas EIB (saskaņā ar 10. EAF) un Komisijai (saskaņā ar 11. EAF).

                     (4)

                     Padomes Lēmumā (ES) 2017/2171 (3) dalībvalstu EAF iemaksu gada maksimālā summa 2019. gadam Komisijai ir noteikta 4 600 000 000 EUR apmērā un EIB – 300 000 000 EUR apmērā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Dalībvalstu EAF iemaksu gada maksimālā summa 2020. gadam ar šo tiek noteikta 4 900 000 000 EUR apmērā. To sadala 4 600 000 000 EUR Komisijai un 300 000 000 EUR – EIB.

            2. pants
            Dalībvalstu EAF iemaksu gada summa 2019. gadam ar šo tiek noteikta 4 700 000 000 EUR apmērā. To sadala 4 400 000 000 EUR Komisijai un 300 000 000 EUR – EIB.

            3. pants
            Individuālās EAF iemaksas, ko dalībvalstis veic Komisijai un EIB kā pirmo maksājumu par 2019. gadu, ir norādītas pielikumā iekļautajā tabulā.

            4. pants
            Provizoriska, nesaistoša prognoze par gaidāmo iemaksu gada summu 2021. gadam ar šo tiek noteikta 4 000 000 000 EUR Komisijai un 300 000 000 EUR EIB un 2022. gadam – 3 500 000 000 EUR Komisijai un 400 000 000 EUR EIB.

            5. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2018. gada 12. novembrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. BLÜMEL

            (1)  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

            (2)  OV L 58, 3.3.2015., 17. lpp.

            (3)  Padomes Lēmums (ES) 2017/2171 (2017. gada 20. novembris) par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp maksimālo gada iemaksas summu 2019. gadam, gada iemaksas summu 2018. gadam, pirmo maksājumu 2018. gadam un provizorisku un nesaistošu prognozi attiecībā uz gaidāmajām gada iemaksu summām 2020. un 2021. gadam (OV L 306, 22.11.2017., 21. lpp.).

            PIELIKUMS

                        DALĪBVALSTIS

                        10. EAF sadalījums %

                        11. EAF sadalījums %

                        1. maksājums 2019. gadā (EUR)

                        Kopā

                        Komisija

                        EIB

                        11. EAF

                        10. EAF

                        BEĻĢIJA

                        3,53

                        3,24927

                        64 985 400,00

                        3 530 000,00

                        68 515 400,00

                        BULGĀRIJA

                        0,14

                        0,21853

                        4 370 600,00

                        140 000,00

                        4 510 600,00

                        ČEHIJA

                        0,51

                        0,79745

                        15 949 000,00

                        510 000,00

                        16 459 000,00

                        DĀNIJA

                        2,00

                        1,98045

                        39 609 000,00

                        2 000 000,00

                        41 609 000,00

                        VĀCIJA

                        20,50

                        20,57980

                        411 596 000,00

                        20 500 000,00

                        432 096 000,00

                        IGAUNIJA

                        0,05

                        0,08635

                        1 727 000,00

                        50 000,00

                        1 777 000,00

                        ĪRIJA

                        0,91

                        0,94006

                        18 801 200,00

                        910 000,00

                        19 711 200,00

                        GRIEĶIJA

                        1,47

                        1,50735

                        30 147 000,00

                        1 470 000,00

                        31 617 000,00

                        SPĀNIJA

                        7,85

                        7,93248

                        158 649 600,00

                        7 850 000,00

                        166 499 600,00

                        FRANCIJA

                        19,55

                        17,81269

                        356 253 800,00

                        19 550 000,00

                        375 803 800,00

                        HORVĀTIJA

                        0,00

                        0,22518

                        4 503 600,00

                        0,00

                        4 503 600,00

                        ITĀLIJA

                        12,86

                        12,53009

                        250 601 800,00

                        12 860 000,00

                        263 461 800,00

                        KIPRA

                        0,09

                        0,11162

                        2 232 400,00

                        90 000,00

                        2 322 400,00

                        LATVIJA

                        0,07

                        0,11612

                        2 322 400,00

                        70 000,00

                        2 392 400,00

                        LIETUVA

                        0,12

                        0,18077

                        3 615 400,00

                        120 000,00

                        3 735 400,00

                        LUKSEMBURGA

                        0,27

                        0,25509

                        5 101 800,00

                        270 000,00

                        5 371 800,00

                        UNGĀRIJA

                        0,55

                        0,61456

                        12 291 200,00

                        550 000,00

                        12 841 200,00

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        760 200,00

                        30 000,00

                        790 200,00

                        NĪDERLANDE

                        4,85

                        4,77678

                        95 535 600,00

                        4 850 000,00

                        100 385 600,00

                        AUSTRIJA

                        2,41

                        2,39757

                        47 951 400,00

                        2 410 000,00

                        50 361 400,00

                        POLIJA

                        1,30

                        2,00734

                        40 146 800,00

                        1 300 000,00

                        41 446 800,00

                        PORTUGĀLE

                        1,15

                        1,19679

                        23 935 800,00

                        1 150 000,00

                        25 085 800,00

                        RUMĀNIJA

                        0,37

                        0,71815

                        14 363 000,00

                        370 000,00

                        14 733 000,00

                        SLOVĒNIJA

                        0,18

                        0,22452

                        4 490 400,00

                        180 000,00

                        4 670 400,00

                        SLOVĀKIJA

                        0,21

                        0,37616

                        7 523 200,00

                        210 000,00

                        7 733 200,00

                        SOMIJA

                        1,47

                        1,50909

                        30 181 800,00

                        1 470 000,00

                        31 651 800,00

                        ZVIEDRIJA

                        2,74

                        2,93911

                        58 782 200,00

                        2 740 000,00

                        61 522 200,00

                        APVIENOTĀ KARALISTE

                        14,82

                        14,67862

                        293 572 400,00

                        14 820 000,00

                        308 392 400,00

                        KOPĀ ES-28

                        100,00

                        100,00

                        2 000 000 000,00

                        100 000 000,00

                        2 100 000 000,00


title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/1961 (2018. gada 11. decembris), ar ko pieņem iekšējos noteikumus attiecībā uz informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu viņu tiesību ierobežošanu saistībā ar personas datu apstrādi iekšējās revīzijas darbību vajadzībām

text:
                  12.12.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 315/35

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/1961
         (2018. gada 11. decembris),
         ar ko pieņem iekšējos noteikumus attiecībā uz informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu viņu tiesību ierobežošanu saistībā ar personas datu apstrādi iekšējās revīzijas darbību vajadzībām
         KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (1) paredz, ka katra Savienības iestāde izveido iekšējās revīzijas funkciju, kuras darbība norisinās atbilstoši attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem. Komisijā iekšējās revīzijas darbības veic Iekšējās revīzijas dienests (turpmāk “dienests”), kas tika izveidots 2000. gada 11. aprīlī. Iekšējās revīzijas darbības dienests veic arī Savienības decentralizētajās aģentūrās un citās patstāvīgās struktūrās, kas finansējumu saņem no Savienības budžeta.

                     (2)

                     Dienests iekšējās revīzijas darbības veic saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 117.–123. pantu un tā nolikumu (2). Šajā ziņā dienests ir pilnīgi neatkarīgs, un tam ir pilnīga un neierobežota piekļuve visai informācijai, kas nepieciešama, lai veiktu savas iekšējās revīzijas darbības attiecībā uz visām attiecīgās Savienības iestādes darbībām un struktūrvienībām.

                     (3)

                     Dienests konsultē pārējās Komisijas struktūrvienības, izpildaģentūras, kā arī Savienības decentralizētās aģentūras un citas patstāvīgās struktūras, kas finansējumu saņem no Savienības budžeta, par to, kā reaģēt uz riskiem, t. i., notikumu vai problēmu, kas varētu rasties un nelabvēlīgi ietekmēt Komisijas politisko, stratēģisko un pamatdarbības mērķu sasniegšanu, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 117.–123. pantu sniedzot neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti un sniedzot ieteikumus par darbības īstenošanas apstākļu uzlabošanu un pareizas finanšu pārvaldības veicināšanu. Tādēļ dienesta veiktās iekšējās revīzijas darbības parasti neattiecas uz fizisko personu kategoriju. Tomēr tās darbības gaitā nenovēršami tiek apstrādāti arī personas dati Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 (3) 3. panta 1. punkta izpratnē. Dienesta veiktās iekšējās revīzijas darbības ietver arī iekšējās vadības sistēmu piemērotības un iedarbīguma un struktūrvienību veikuma novērtēšanu saistībā ar politiku, programmu un pasākumu īstenošanu, katrai budžeta izpildes darbībai piemērojamo iekšējās kontroles un revīzijas sistēmu efektivitāti un iedarbīgumu. Tādēļ tās veicina svarīgu Savienības un dalībvalstu ekonomikas un finanšu interešu aizsargāšanu. Dienests darbojas pārziņa statusā attiecībā uz apstrādes darbībām, kuras tas veic saskaņā ar Finanšu regulas 118. pantu un 119. panta 2. punktu.

                     (4)

                     Komisijā, tās izpildaģentūrās, Savienības decentralizētajās aģentūrās un citās patstāvīgās struktūrās veiktās iekšējās revīzijas darbības atšķiras pēc formas un satura: tās sniedzas no informācijas ticamības pārbaudes (tai skaitā risku novērtēšanas) un konsultēšanas darbuzdevumiem līdz pārskatīšanai (ar ierobežotu tvērumu) un pēcpasākumu darbuzdevumiem.

                     (5)

                     Kā teikts Revīzijas progresa komitejas (RPK) nolikumā, kas atjaunināts 2018. gada 21. novembrī (C(2018) 7707), tā ir konsultatīva struktūra (4), kas palīdz Komisijai veikt tās pienākumus, kuri paredzēti Līgumos un citos tiesību aktos [Regulā (ES, Euratom) 2018/1046], nodrošinot Iekšējās revīzijas dienesta neatkarību, uzraugot iekšējās revīzijas darba kvalitāti un nodrošinot, ka Komisijas dienesti pienācīgi ņem vērā iekšējās revīzijas un ārējās revīzijas ieteikumus un ka tie var veikt atbilstīgus pēcpasākumus. Tādējādi RPK palīdz turpināt vispārējo Komisijas iedarbīguma un efektivitātes uzlabošanu, lai tā varētu sasniegt savus mērķus, un veicina komisāru kolēģijas īstenoto pārraudzību pār Komisijas pārvaldību, risku pārvaldību un iekšējās kontroles praksi. RPK darbojas pārziņa statusā attiecībā uz apstrādes darbībām, kuras tā veic saskaņā ar Finanšu regulas 123. pantu.

                     (6)

                     Savu Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 118. pantā un 119. panta 2. punktā paredzēto darbību vajadzībām Komisija pēc savas ierosmes, vai balstoties uz saņemto informāciju, apstrādā personas datus, kas iegūti vai saņemti no juridiskām personām, fiziskām personām, dalībvalstīm un starptautiskajām struktūrām un organizācijām. Šādu iekšējās revīzijas darbību gaitā dienests var apstrādāt arī personas datus, kas iegūti vai saņemti no publiski pieejamiem avotiem, no anonīmiem avotiem vai no identificētiem avotiem, kuriem nepieciešama to identitātes aizsardzība.

                     (7)

                     Savukārt Komisija var veikt personas datu apmaiņu ar Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī – attiecīgo Komisijas noslēgto starptautisko vai sadarbības nolīgumu ietvaros– ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām.

                     (8)

                     Personas datu apstrādes darbības Regulas (ES) 2018/1725 3. panta 3. punkta izpratnē, kuras tiek veiktas iekšējās revīzijas darbību ietvaros, var notikt, vēl pirms Komisija tās ir formāli uzsākusi, turpināties revīzijas darbību veikšanas laikā un vēl pat pēc tam, kad revīzijas darbības ir formāli pabeigtas (piemēram, nolūkā veikt ieteikumu īstenošanas uzraudzīšanu, novērtēt nepieciešamību uzsākt jaunas iekšējās revīzijas darbības).

                     (9)

                     Komisija apstrādā šādu kategoriju personas datus: identifikācijas datus, kontaktinformāciju, ar profesiju saistītus datus un ar darbības priekšmetu saistītus datus. Šo kategoriju personas dati glabājas drošā elektroniskā vidē un tādējādi tiek novērsta nelikumīga piekļuve datiem un to nosūtīšana personām bez piekļuves tiesībām. Personas dati tiek glabāti maksimāli desmit gadus. Glabāšanas laikposma beigās ar iekšējās revīzijas darbību saistītā informācija, tai skaitā personas dati, tiek nodota Komisijas vēstures arhīvā (5) vai tiek iznīcināta.

                     (10)

                     Veicot darbību iekšējās revīzijas jomā, Komisijai ir pienākums ievērot Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 1. punktā un Līguma 16. panta 1. punktā atzītās fizisko personu tiesības attiecībā uz personas datu apstrādi, kā arī Regulā (ES) 2018/1725 paredzētās tiesības. Vienlaikus Komisijai saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 117. pantu ir pienākums ievērot starptautiskajos iekšējās revīzijas standartos minētās stingrās prasības attiecībā uz konfidencialitāti.

                     (11)

                     Konkrētos gadījumos ir nepieciešams panākt līdzsvaru starp datu subjektu tiesībām, kas paredzētas Regulā (ES) 2018/1725, un iekšējās revīzijas darbību vajadzībām un ar fiziskām un juridiskām personām veiktās informācijas apmaiņas konfidencialitāti, kā arī citu datu subjektu pamattiesību un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu. Šajā nolūkā Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunktā ir noteikts, ka dienests var ierobežot tās 14.–17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu, kā arī 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā nostiprināto pārredzamības principu, ciktāl tā normas atbilst minētās regulas 14.–17., 19., 20. un 35. pantā paredzētajām tiesībām un pienākumiem.

                     (12)

                     Lai nodrošinātu iekšējās revīzijas darbību iedarbīgumu, vienlaikus ievērojot personas datu aizsardzības standartus saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725, ar ko aizstāta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (6), ir nepieciešams pieņemt iekšējos noteikumus, saskaņā ar kuriem Komisija var ierobežot datu subjektu tiesības, kā paredzēts minētās Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunktā.

                     (13)

                     Šiem iekšējiem noteikumiem būtu jāattiecas uz visām apstrādes darbībām, ko Komisija veic savu iekšējās revīzijas darbību ietvaros (gan pēc savas ierosmes, gan balstoties uz saņemto informāciju) ikreiz, kad datu subjektu tiesību īstenošana varētu apdraudēt iekšējās revīzijas darbību veikšanu. Šie noteikumi būtu jāpiemēro apstrādes darbībām, kas veiktas pirms darbuzdevuma formālas sākšanas vai darbuzdevuma izpildes gaitā, vai pēc tā rezultātu apkopošanas veikto pēcpasākumu uzraudzīšanas laikā.

                     (14)

                     Lai ievērotu atbilstību Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. pantam, Komisijai būtu pārredzami un saskaņoti – Komisijas tīmekļvietnē publicētu datu aizsardzības paziņojumu veidā – jāinformē visas fiziskās personas par savām darbībām saistībā ar viņu personas datu apstrādi un par viņu tiesībām. Attiecīgā gadījumā Komisijai būtu jāpiesaista papildu drošības līdzekļi, lai nodrošinātu, ka ikviens datu subjekts tiek informēts atsevišķi un atbilstīgā formātā.

                     (15)

                     Pamatojoties uz Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu, Komisija var arī ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un datu subjektu citu tiesību īstenošanu, lai aizsargātu savas iekšējās revīzijas darbības, dalībvalstu valsts iestāžu veiktās iekšējās revīzijas darbības, revīzijas instrumentus un metodes, kā arī citu ar tās iekšējās revīzijas darbībām saistīto personu tiesības.

                     (16)

                     Turklāt, lai uzturētu spēkā iedarbīgu sadarbību, Komisijai varētu būt nepieciešams ierobežot datu subjektu tiesību piemērošanu, lai aizsargātu Komisijas dienestu vai citu Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru vai dalībvalstu iestāžu un starptautisko organizāciju, kā arī Revīzijas progresa komitejas veiktās apstrādes darbības. Šajā nolūkā Komisijai ar šiem dienestiem, iestādēm, struktūrām, birojiem, aģentūrām un organizācijām, kā arī Revīzijas progresa komiteju būtu jāapspriež attiecīgo ierobežojumu piemērošanas pamatojums, kā arī ierobežojumu nepieciešamība un samērīgums.

                     (17)

                     Lai sadarbotos ar šīm valstīm vai organizācijām un tādējādi aizsargātu svarīga mērķa sasniegšanu Savienības vispārējās interesēs, Komisijai var nākties ierobežot arī informācijas sniegšanu datu subjektiem un datu subjektu citu tiesību piemērošanu attiecībā uz personas datiem, kuri saņemti no trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām. Tomēr dažos gadījumos datu subjekta intereses vai pamattiesības prevalē pār starptautiskās sadarbības interesēm.

                     (18)

                     Komisijai visi ierobežojumi būtu jāizskata pārredzamā veidā un jāreģistrē visi ierobežojumu piemērošanas gadījumi attiecīgajā ierakstu sistēmā.

                     (19)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu datu pārziņi var atlikt, izlaist vai atteikt informācijas sniegšanu datu subjektam par ierobežojuma piemērošanas iemesliem, ja šādas informācijas sniegšana jebkādā veidā būtu pretrunā ierobežojuma nolūkam. Tā tas ir, piemēram, ar Regulas (ES) 2018/1725 16. un 35. pantā paredzēto tiesību ierobežojumiem.

                     (20)

                     Ja tiek ierobežotas citas datu subjekta tiesības, Iekšējās revīzijas dienesta pārzinim, katru gadījumu izskatot atsevišķi, būtu jānovērtē, vai ierobežojuma paziņošana būtu pretrunā tā nolūkam.

                     (21)

                     Eiropas Komisijas datu aizsardzības speciālistam būtu neatkarīgi jāpārskata ierobežojumu piemērošana, lai nodrošinātu atbilstību šā lēmuma noteikumiem.

                     (22)

                     Regula (EK) Nr. 45/2001 ir aizstāta ar Regulu (ES) 2018/1725 – bez pārejas laikposma, dienā, kad tā stājas spēkā. Regulā (EK) Nr. 45/2001 bija paredzēta iespēja piemērot dažu tiesību ierobežojumus. Lai izvairītos no tā, ka tiktu apdraudēts iekšējās revīzijas darbību tiesiskums, šis lēmums būtu jāpiemēro no Regulas (ES) 2018/1725 spēkāstāšanās dienas.

                     (23)

                     Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs sniedza atzinumu 2018. gada 27. novembrī,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Priekšmets un darbības joma

               1.   Šajā lēmumā ir izklāstīti noteikumi, ko Komisija ievēro, saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. pantu informējot datu subjektus par viņu datu apstrādi saistībā ar savām iekšējās revīzijas darbībām, kas tiek veiktas saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 117.–123. pantu.
               Tajā ir arī noteikts, ar kādiem nosacījumiem Komisija, ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunktu, var ierobežot minētās regulas 4., 14.–17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu.

               2.   Šis lēmums attiecas uz Komisijas veikto personas datu apstrādi tādu darbību vajadzībām vai saistībā ar tādām darbībām, kas tiek veiktas, lai izpildītu tās uzdevumus, kuri minēti Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 118. pantā un 119. panta 2. punktā.

               3.   Šis lēmums attiecas uz personas datu apstrādi Komisijas ietvaros, ciktāl Komisija apstrādā personas datus, kurus ietver informācija, kas tai jāapstrādā šajā pantā minēto darbību nolūkā vai saistībā ar tām.

            2. pants
            Piemērojamie izņēmumi un ierobežojumi

               1.   Kad Komisija veic savus pienākumus saistībā ar datu subjektu tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tā apsver, vai būtu piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem.

               2.   Ievērojot šā lēmuma 3.–7. pantu, Komisija var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 14.–17., 19., 20. un 35. panta piemērošanu, kā arī minētās regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā nostiprināto pārredzamības principu, ciktāl tā normas atbilst minētās regulas 14.–17., 19., 20. un 35. pantā paredzētajām tiesībām un pienākumiem, ja šo tiesību un pienākumu īstenošana apdraudētu Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 118. pantā un 119. panta 2. punktā minēto Komisijas darbību mērķa sasniegšanu (tai skaitā atklājot savus revīzijas instrumentus un metodes) vai negatīvi ietekmētu citu datu subjektu tiesības un brīvības.

               3.   Ievērojot šā lēmuma 3.–7. pantu, Komisija var ierobežot šā panta 2. punktā minētās tiesības un pienākumus saistībā ar personas datiem, kas iegūti no citām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām un birojiem, dalībvalstu vai trešo valstu kompetentajām iestādēm vai starptautiskajām organizācijām, šādos gadījumos:

                           a)

                           ja minēto tiesību un pienākumu īstenošanu varētu ierobežot citas Savienības iestādes, struktūras, aģentūras un biroji, pamatojoties uz citiem Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā minētajiem tiesību aktiem, vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (7) vai Padomes Regulu (ES) 2017/1939 (8);

                           b)

                           ja minēto tiesību un pienākumu īstenošanu varētu ierobežot dalībvalstu kompetentās iestādes, pamatojoties uz tiesību aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (9) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (10) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts;

                           c)

                           ja šo tiesību un pienākumu īstenošana varētu apdraudēt Komisijas sadarbību ar trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām iekšējās revīzijas darbību jomā.

                     Pirms ierobežojumu piemērošanas pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos Komisija apspriežas ar attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām, birojiem vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja vien Komisijai nav skaidrs, ka ierobežojuma piemērošana ir paredzēta kādā no šajos apakšpunktos minētajiem aktiem vai ka šāda apspriešana apdraudētu Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 118. pantā un 119. panta 2. punktā minēto Komisijas darbību mērķa sasniegšanu.
               Pirmās daļas c) apakšpunktu nepiemēro, ja pār Komisijas interesēm sadarboties ar trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām prevalē datu subjektu intereses vai pamattiesības un pamatbrīvības.

               4.   Šā panta 1., 2. un 3. punkts neskar to citu Komisijas lēmumu piemērošanu, ar kuriem pieņem iekšējos noteikumus attiecībā uz informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu viņu tiesību ierobežošanu saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu un Komisijas reglamenta 23. pantu.

            3. pants
            Informācijas sniegšana datu subjektiem
            Komisija savā tīmekļvietnē publicē paziņojumus par datu aizsardzību, ar kuriem tā visus datu subjektus informē par savām darbībām saistībā ar viņu personas datu apstrādi Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 118. pantā un 119. panta 2. punktā minēto Komisijas darbību vajadzībām. Attiecīgā gadījumā Komisija nodrošina, ka ikviens datu subjekts tiek informēts atsevišķi un atbilstīgā formātā.
            Ja Komisija pilnā vai daļējā apmērā ierobežo informācijas sniegšanu datu subjektiem, kuru dati tiek apstrādāti Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 118. pantā un 119. panta 2. punktā minēto Komisijas darbību vajadzībām, tā sagatavo ierakstu par ierobežojuma iemesliem un tos reģistrē saskaņā ar 6. pantu.

            4. pants
            Datu subjektu tiesības uz piekļuvi, tiesības uz dzēšanu un tiesības uz apstrādes ierobežošanu

               1.   Ja Komisija pilnā vai daļējā apmērā ierobežo datu subjektu tiesības piekļūt personas datiem, tiesības uz dzēšanu vai tiesības uz apstrādes ierobežošanu, kas minētas attiecīgi Regulas (ES) 2018/1725 17., 19. vai 20. pantā, tā savā atbildē uz pieprasījumu par piekļuvi, dzēšanu vai apstrādes ierobežošanu informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un par tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai vērsties ar pārsūdzību Eiropas Savienības Tiesā.

               2.   Informācijas sniegšanu par šā panta 1. punktā minētā ierobežojuma iemesliem var atlikt, izlaist vai atteikt, kamēr vien šāda informācijas sniegšana būtu pretrunā ierobežošanas nolūkam.

               3.   Komisija sagatavo ierakstu par ierobežojuma iemesliem saskaņā ar šā lēmuma 6. pantu.

               4.   Ja piekļuves tiesības pilnā vai daļējā apmērā tiek ierobežotas, datu subjekts savas piekļuves tiesības izmanto ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja starpnieka palīdzību saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 6., 7. un 8. punktu.

            5. pants
            Datu subjekta informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumu
            Ja Komisija ierobežo Regulas (ES) 2018/1725 35. pantā minēto datu subjekta informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu, tā sagatavo ierakstu par ierobežojuma iemesliem un tos reģistrē saskaņā ar šā lēmuma 6. pantu.

            6. pants
            Ierobežojumu ierakstīšana un reģistrēšana
            Komisija ieraksta saskaņā ar šo lēmumu piemēroto ierobežojumu iemeslus, tai skaitā novērtējumu par ierobežojuma nepieciešamību un samērīgumu, ņemot vērā attiecīgos elementus Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 2. punktā.
            Šajā nolūkā šādā ierakstā norāda, kā šo tiesību izmantošana apdraudētu Komisijas saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 118. pantu un 119. panta 2. punktu veikto darbību vai saskaņā ar 2. panta 2. vai 3. punktu piemēroto ierobežojumu mērķu sasniegšanu vai kā tā negatīvi ietekmētu citu datu subjektu tiesības un brīvības.
            Ierakstu un attiecīgā gadījumā dokumentus, kas ietver pamatā esošos faktiskos un juridiskos elementus, reģistrē. Tos pēc pieprasījuma dara pieejamus Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

            7. pants
            Ierobežojumu ilgums

               1.   Šā lēmuma 3., 4. un 5. pantā minētos ierobežojumus turpina piemērot tik ilgi, kamēr pastāv tos attaisnojošie iemesli.

               2.   Ja šā lēmuma 3. vai 5. pantā minētā ierobežojuma iemesli vairs nepastāv, Komisija atceļ šo ierobežojumu un informē datu subjektu par ierobežojuma galvenajiem iemesliem. Vienlaikus Komisija informē datu subjektu par iespēju jebkurā laikā iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai vērsties ar pārsūdzību Eiropas Savienības Tiesā.

               3.   Komisija pēc attiecīgā ierobežojuma pieņemšanas ik pēc sešiem mēnešiem pārskata šā lēmuma 3. un 5. pantā minētā ierobežojuma piemērošanu un to dara arī attiecīgās iekšējās revīzijas darbības noslēgumā. Pēc tam Komisija ik gadu pārliecinās, vai attiecīgo ierobežojumu/atlikšanu ir nepieciešams joprojām uzturēt spēkā.

            8. pants
            Eiropas Komisijas datu aizsardzības speciālista veikta pārskatīšana
            Eiropas Komisijas datu aizsardzības speciālistu bez liekas kavēšanās informē par ikvienu gadījumu, kad saskaņā ar šo lēmumu tiek ierobežotas datu subjekta tiesības. Datu aizsardzības speciālistam ir tiesības pēc pieprasījuma piekļūt šim ierakstam un jebkuriem dokumentiem, kas ietver pamatā esošos faktiskos un juridiskos elementus.
            Datu aizsardzības speciālists var pieprasīt ierobežojumu pārskatīšanu. Datu aizsardzības speciālistu rakstveidā informē par pieprasītās pārskatīšanas iznākumu.

            9. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2018. gada 11. decembra.

            Briselē, 2018. gada 11. decembrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

            (2)  C(2017) 4435 final.

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

            (4)  Izveidota 2000. gada oktobrī, SEC(2000) 1808/3.

            (5)  Komisijas lietu glabāšana ir reglamentēta ar Kopējo saglabāšanas sarakstu (šā regulatīvā dokumenta jaunākā redakcija ir SEC(2012) 713), kurā termiņu tabulas veidā ir noteikti dažādu veidu Komisijas dokumentu glabāšanas termiņi.

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

            (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

            (8)  Padomes 2017. gada 12. oktobra Regula (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

            (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

            (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīva (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/1962 (2018. gada 11. decembris), ar ko pieņem iekšējos noteikumus attiecībā uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto personas datu apstrādi saistībā ar informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu viņu tiesību ierobežošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu

text:
                  12.12.2018

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 315/41

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/1962
         (2018. gada 11. decembris),
         ar ko pieņem iekšējos noteikumus attiecībā uz Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto personas datu apstrādi saistībā ar informācijas sniegšanu datu subjektiem un dažu viņu tiesību ierobežošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (turpmāk “birojs”) tika izveidots ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom (1) kā viens no Komisijas dienestiem. Birojs savas izmeklēšanas darbības veic pilnīgi neatkarīgi.

                     (2)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2) birojs veic administratīvu izmeklēšanu, lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finanšu intereses. Šajā nolūkā tas dalībvalstīs izmanto izmeklēšanas pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar attiecīgajiem Savienības aktiem, bet trešās valstīs un starptautisko organizāciju telpās – saskaņā ar sadarbības un savstarpējās palīdzības nolīgumiem un citiem spēkā esošiem juridiskiem instrumentiem.

                     (3)

                     Birojs veic arī administratīvu izmeklēšanu iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās, kas izveidotas saskaņā ar Līgumiem vai uz to pamata. Savu izmeklēšanas pilnvaru ietvaros birojs pirms un pēc izmeklēšanas vai koordinēšanas darbībām un to laikā vāc izmeklēšanai nozīmīgu informāciju, tai skaitā personas datus, no dažādiem avotiem – valsts iestādēm, privātā sektora juridiskām personām un fiziskām personām – un apmainās ar to ar Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām iestādēm, kā arī starptautiskajām organizācijām.

                     (4)

                     Birojs savas darbības ietvaros apstrādā vairākas personas datu kategorijas, piemēram, identifikācijas datus, kontaktinformāciju, ar profesiju saistītus datus un ar lietu saistītus datus. Birojs, ko pārstāv tā ģenerāldirektors, rīkojas datu pārziņa statusā. Personas dati glabājas drošā elektroniskā vidē un tādējādi tiek novērsta nelikumīga piekļuve datiem un to nosūtīšana personām bez piekļuves tiesībām. Apstrādātie personas dati tiek glabāti piecpadsmit gadus pēc lietas noraidīšanas vai pēc tam, kad izmeklēšanas vai koordinēšanas lieta tiek slēgta ar ģenerāldirektora lēmumu. Glabāšanas laikposma beigās ar lietu saistīto informāciju, tai skaitā personas datus, nodod vēstures arhīvā.

                     (5)

                     Veicot savus uzdevumus, birojam ir pienākums ievērot Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 1. punktā, Līguma 16. panta 1. punktā un tiesību aktos, kuri pieņemti, pamatojoties uz šīm normām, atzītās fizisko personu tiesības attiecībā uz personas datu apstrādi. Vienlaikus birojam ir pienākums ievērot stingras prasības attiecībā uz konfidencialitāti un dienesta noslēpumu, kas minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 10. pantā, un nodrošināt, ka tiek ievērotas šīs regulas 9. pantā minētās attiecīgo personu un liecinieku procesuālās tiesības, it īpaši attiecīgo personu tiesības uz nevainīguma prezumpciju.

                     (6)

                     Personas datu glabāšana drošā elektroniskā vidē, kā arī procesuālās garantijas un stingrie noteikumi par konfidencialitāti un dienesta noslēpumu, kuri minēti attiecīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 9. un 10. pantā, nodrošina augstas pakāpes aizsardzību pret riskiem saistībā ar apstrādē iesaistīto datu subjektu tiesībām un brīvībām.

                     (7)

                     Noteiktos gadījumos ir nepieciešams panākt līdzsvaru starp datu subjektu tiesībām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (3) un izmeklēšanas vajadzībām un ar citām kompetentajām valsts iestādēm veiktās informācijas apmaiņas konfidencialitāti, kā arī citu datu subjektu pamattiesību un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu. Šajā nolūkā minētās regulas 25. pantā ir noteikts, ka birojs var ierobežot tās 14.–22., 35. un 36. panta piemērošanu, kā arī tās 4. panta piemērošanu, ciktāl tā normas atbilst 14.–22. pantā paredzētajām tiesībām un pienākumiem.

                     (8)

                     Birojs saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 10. panta 4. punktu ir iecēlis datu aizsardzības speciālistu (inspektoru) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (4) 24. panta izpratnē.

                     (9)

                     Lai nodrošinātu izmeklēšanas un citu biroja veikto pamatdarbības pasākumu konfidencialitāti un iedarbīgumu, vienlaikus ievērojot personas datu aizsardzības standartus saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1725, ir nepieciešams pieņemt iekšējos noteikumus, saskaņā ar kuriem birojs var ierobežot datu subjektu tiesības, kā paredzēts minētās regulas 25. pantā.

                     (10)

                     Šā tiesību akta darbības jomai būtu jāaptver visas datu apstrādes darbības, ko birojs veic savas neatkarīgās izmeklēšanas funkcijas ietvaros. Tas būtu jāpiemēro Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 3. un 4. pantā minētajām datu apstrādes darbībām, kas veiktas pirms izmeklēšanas sākšanas, gan iekšējās izmeklēšanas, gan ārējās izmeklēšanas laikā, kā arī pēc izmeklēšanas rezultātu apkopošanas veikto pasākumu uzraudzīšanas laikā. Noteikumi būtu jāpiemēro attiecībā uz apstrādes darbībām, kas ietilpst ar izmeklēšanas funkciju saistītajās darbībās, piemēram, attiecībā uz sistēmu ziņošanai par krāpšanu, operatīvo analīzi, starptautiskās sadarbības datubāzēm, kā arī darbībām, kuras var ietvert izmeklēšanas datus, piemēram, DAS veiktās izmeklēšanas izskatīšanu vai citām biroja veiktajām sūdzību izskatīšanas procedūrām. Tam būtu jāattiecas arī uz palīdzību un sadarbību, ko birojs ārpus administratīvās izmeklēšanas sniedz valstu iestādēm un starptautiskajām organizācijām.

                     (11)

                     Lai ievērotu atbilstību Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. pantam, birojam būtu pārredzami un saskaņoti – biroja tīmekļvietnē publicētu datu aizsardzības paziņojumu veidā – jāinformē visas fiziskās personas par savām darbībām saistībā ar viņu personas datu apstrādi un par viņu tiesībām, kā arī būtu pienācīgā formātā atsevišķi jāinformē ikviens izmeklēšanai nozīmīgs datu subjekts – attiecīgā persona, liecinieks un informators.

                     (12)

                     Neskarot Regulā (ES) 2018/1725 paredzēto izņēmumu piemērošanu, birojam var nākties ierobežot informācijas sniegšanu datu subjektiem un datu subjektu citu tiesību piemērošanu, lai aizsargātu savu izmeklēšanu, dalībvalstu valsts iestāžu veiktu izmeklēšanu un tiesvedību, izmeklēšanas instrumentus un metodes, kā arī citu ar savu izmeklēšanu saistīto personu tiesības.

                     (13)

                     Dažos gadījumos konkrētas informācijas sniegšana datu subjektiem vai izmeklēšanas fakta atklāšana varētu liegt vai ievērojami mazināt iespēju sasniegt apstrādes darbības mērķi, kā arī biroja vai kompetento valsts iestāžu un Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru spēju turpmāk iedarbīgi veikt izmeklēšanu.

                     (14)

                     Turklāt birojam ir pienākums aizsargāt informantu, tostarp trauksmes cēlēju, un liecinieku identitāti, kuriem nebūtu jāpiedzīvo negatīvas sekas par to, ka viņi sadarbojušies ar biroju.

                     (15)

                     Šo iemeslu dēļ birojam var būt nepieciešams piemērot konkrētu ierobežojuma pamatojumu, kas minēts Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā, attiecībā uz datu apstrādes darbībām, kuras veiktas Lēmuma 1999/352/EK, EOTK, Euratom 2. pantā minēto biroja uzdevumu ietvaros.

                     (16)

                     Turklāt, lai uzturētu spēkā iedarbīgu sadarbību, birojam varētu būt nepieciešams piemērot ierobežojumus attiecībā uz datu subjektu tiesībām aizsargāt informāciju, kas ietver personas datus, kuru izcelsme saistīta ar Komisijas dienestiem vai citām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām iestādēm, kā arī starptautiskajām organizācijām. Šajā nolūkā birojam ar šiem dienestiem, iestādēm, struktūrām, birojiem, aģentūrām un starptautiskajām organizācijām būtu jāapspriežas jautājumā par attiecīgo ierobežojumu pamatojumu un to nepieciešamību un samērīgumu.

                     (17)

                     Savas izmeklēšanas funkcijas ietvaros birojs bieži vien apmainās ar informāciju, tai skaitā personas datiem, citstarp ar Komisijas dienestiem un izpildaģentūrām, kas palīdz Komisijas dienestiem īstenot to programmas. Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 5. punktu, kurā paredzēts, ka iekšējos noteikumus pieņem attiecīgo Savienības iestāžu, struktūru, aģentūru un biroju augstākā līmeņa vadība, šis lēmums aptver tādu personas datu apstrādi, kurus ietver informācija, ko tiem ir pienākums nosūtīt birojam. Tādēļ visiem Komisijas dienestiem un izpildaģentūrām, kuri apstrādā personas datus un kuriem ir pienākums informēt biroju saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 8. panta 1. punktu, vai ja birojs šādus personas datus apstrādā, veicot savus uzdevumus, būtu jāpiemēro šajā lēmumā izklāstītie noteikumi, lai aizsargātu biroja veiktās apstrādes darbības. Tādēļ šādos gadījumos attiecīgajiem Komisijas dienestiem un izpildaģentūrām būtu jāapspriežas ar biroju par attiecīgo ierobežojuma pamatojumu un tā nepieciešamību un samērīgumu, lai nodrošinātu minēto ierobežojumu saskaņotu piemērošanu.

                     (18)

                     Birojam un attiecīgā gadījumā Komisijas dienestiem un izpildaģentūrām visi ierobežojumi būtu jāizskata pārredzamā veidā, un attiecīgajā ierakstu sistēmā būtu jāreģistrē visi ierobežojumu piemērošanas gadījumi.

                     (19)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu datu pārziņi var atlikt informācijas sniegšanu vai atturēties no tās sniegšanas, pamatojoties uz ierobežojuma piemērošanu datu subjektam, ja tas jebkādā veidā būtu pretrunā ierobežojuma nolūkam. Konkrētāk, ja tiek piemērots 16. un 35. pantā paredzēto tiesību ierobežojums, šāda ierobežojuma paziņošana nelabvēlīgi ietekmētu ierobežojuma nolūku. Lai nodrošinātu, ka datu subjekta tiesības tikt informētam saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 16. un 38. pantu ir ierobežotas tikai tik ilgi, kamēr pastāv atlikšanas iemesli, birojam būtu regulāri jāpārskata sava nostāja.

                     (20)

                     Ja tiek piemērots citu datu subjekta tiesību ierobežojums, pārzinim, katru gadījumu izskatot atsevišķi, būtu jānovērtē, vai ierobežojuma paziņošana būtu pretrunā ierobežojuma nolūkam.

                     (21)

                     Biroja datu aizsardzības speciālistam un attiecīgā gadījumā Komisijas vai attiecīgās izpildaģentūras datu aizsardzības speciālistam būtu neatkarīgi jāpārskata arī ierobežojumu piemērošana, lai nodrošinātu atbilstību šā lēmuma noteikumiem.

                     (22)

                     Regula (EK) Nr. 45/2001 ir aizstāta ar Regulu (ES) 2018/1725 – bez pārejas laikposma, dienā, kad tā stājas spēkā. Regulā (EK) Nr. 45/2001 bija paredzēta iespēja piemērot dažu tiesību ierobežojumus. Lai izvairītos no tā, ka tiktu apdraudēts biroja kompetences jomā ietilpstošas izmeklēšanas nolūks un negatīvi ietekmētas citu personu tiesības un brīvības, šis lēmums būtu jāpiemēro no Regulas (ES) 2018/1725 spēkā stāšanās dienas.

                     (23)

                     Apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju notika 2018. gada 23. novembrī,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Priekšmets un darbības joma

               1.   Šajā lēmumā ir izklāstīti noteikumi, ko Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (turpmāk “birojs”) ievēro, saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 14., 15. un 16. pantu informējot datu subjektus par viņu datu apstrādi.
               Tajā ir arī noteikts, ar kādiem nosacījumiem birojs, ievērojot Regulas (ES) 2018/1725 25. pantu, var ierobežot minētās regulas 4., 14.–20. un 35. panta piemērošanu.

               2.   Šis lēmums attiecas uz biroja veikto personas datu apstrādi tādu darbību vajadzībām vai saistībā ar tādām darbībām, kas tiek veiktas, lai izpildītu biroja uzdevumus, kuri minēti Lēmumā 1999/352/EK, EOTK, Euratom un Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013.

               3.   Šis lēmums attiecas uz personas datu apstrādi, ko veic Komisijas dienesti un izpildaģentūras, ciktāl tie apstrādā personas datus, kurus ietver informācija, kas tiem jānosūta birojam saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 8. panta 1. punktu, vai uz personas datiem, kurus birojs jau apstrādājis šā panta 2. punktā minēto darbību nolūkā vai saistībā ar tām.

            2. pants
            Piemērojamie izņēmumi un ierobežojumi

               1.   Kad birojs veic savus pienākumus saistībā ar datu subjektu tiesībām, kā noteikts Regulā (ES) 2018/1725, tas apsver, vai būtu piemērojams kāds no minētajā regulā paredzētajiem izņēmumiem.

               2.   Ievērojot šā lēmuma 3.–6. pantu, birojs var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 14.–20. un 35. panta piemērošanu, kā arī tās 4. panta piemērošanu, ciktāl tā normas atbilst Regulas (ES) 2018/1725 14.–20. un 35. pantā paredzētajām tiesībām un pienākumiem, ja šo tiesību un pienākumu īstenošana apdraudētu biroja veikto izmeklēšanas darbību mērķa sasniegšanu (tai skaitā atklājot savus izmeklēšanas instrumentus un metodes) vai negatīvi ietekmētu citu personu tiesības un brīvības.

               3.   Ievērojot šā lēmuma 3.–6. pantu, birojs var ierobežot šā panta 2. punktā minētās tiesības un pienākumus saistībā ar personas datiem, kas iegūti no Komisijas dienestiem vai citām Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām un birojiem, dalībvalstu vai trešo valstu kompetentajām iestādēm vai starptautiskajām organizācijām, šādos gadījumos:

                           a)

                           ja minēto tiesību un pienākumu īstenošanu varētu ierobežot Komisijas dienesti vai citas Savienības iestādes, struktūras, aģentūras un biroji, pamatojoties uz citiem Regulas (ES) 2018/1725 25. pantā minētajiem tiesību aktiem, vai saskaņā ar minētās regulas IX nodaļu vai citu Savienības iestāžu, struktūru, aģentūru un biroju dibināšanas aktiem;

                           b)

                           ja minēto tiesību un pienākumu īstenošanu varētu ierobežot dalībvalstu kompetentās iestādes, pamatojoties uz tiesību aktiem, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/679 (5) 23. pantā, vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar kuriem transponēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2016/680 (6) 13. panta 3. punkts, 15. panta 3. punkts vai 16. panta 3. punkts;

                           c)

                           ja šo tiesību un pienākumu īstenošana varētu apdraudēt ar biroja uzdevumiem saistīto sadarbību ar trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām.

                     Pirms ierobežojumu piemērošanas pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos birojs apspriežas ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem, Savienības iestādēm, struktūrām, aģentūrām, birojiem vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja vien birojam nav skaidrs, ka ierobežojuma piemērošana ir paredzēta kādā no šajos apakšpunktos minētajiem aktiem.
               Pirmās daļas c) apakšpunktu nepiemēro, ja pār Savienības interesēm sadarboties ar trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām prevalē datu subjektu intereses vai pamattiesības un pamatbrīvības.

               4.   Ja Komisijas dienesti un izpildaģentūras apstrādā personas datus 1. panta 3. punktā minētajos gadījumos, tie vajadzības gadījumā var piemērot šajā lēmumā paredzētos ierobežojumus. Šajā nolūkā tie apspriežas ar biroju, ja vien attiecīgajam Komisijas dienestam vai izpildaģentūrai nav skaidrs, ka ierobežojuma piemērošana ir attaisnojama ar šo lēmumu.

            3. pants
            Informācijas sniegšana datu subjektiem

               1.   Birojs savā tīmekļvietnē publicē paziņojumus par datu aizsardzību, ar kuriem tas visus datu subjektus informē par savām darbībām saistībā ar viņu personas datu apstrādi.

               2.   Birojs atsevišķi informē ikvienu datu subjektu, kuru tas uzskata par attiecīgo personu, liecinieku vai informantu Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 izpratnē.

               3.   Ja birojs pilnā vai daļējā apmērā ierobežo informācijas sniegšanu 2. punktā minētajiem datu subjektiem, tas sagatavo ierakstu par ierobežojuma pamatojumu, tai skaitā novērtējumu par ierobežojuma nepieciešamību un samērīgumu.
               Šajā nolūkā šādā ierakstā norāda, kā informācijas sniegšana varētu apdraudēt biroja veikto izmeklēšanas darbību vai saskaņā ar 2. panta 3. punktu piemēroto ierobežojumu mērķa sasniegšanu vai kā tā varētu negatīvi ietekmēt citu personu tiesības un brīvības.
               Ierakstu un attiecīgā gadījumā dokumentus, kas ietver faktiskos un juridiskos elementus, reģistrē. Šo informāciju pēc pieprasījuma dara pieejamu Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

               4.   Šā panta 3. punktā minēto ierobežojumu turpina piemērot tik ilgi, kamēr pastāv to attaisnojošie iemesli.
               Ja ierobežojuma iemesli vairs nepastāv, birojs sniedz datu subjektam attiecīgo informāciju un norāda ierobežojuma iemeslus. Vienlaikus birojs informē datu subjektu par iespēju jebkurā laikā iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai vērsties ar pārsūdzību Eiropas Savienības Tiesā.
               Birojs pēc attiecīgā ierobežojuma pieņemšanas ik pēc sešiem mēnešiem pārskata tā piemērošanu un to dara arī attiecīgās izmeklēšanas noslēgumā. Pēc tam pārzinis ik gadu pārliecinās, vai ir nepieciešams attiecīgo ierobežojumu uzturēt spēkā.

            4. pants
            Datu subjekta piekļuves tiesības

               1.   Ja datu subjekti lūdz piekļuvi saviem personas datiem, kas apstrādāti saistībā ar vienu vai vairākiem konkrētiem gadījumiem vai konkrētu apstrādes darbību saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 17. pantu, birojs savu novērtējumu par šo lūgumu attiecina tikai uz šādiem personas datiem.

               2.   Ja birojs pilnā vai daļējā apmērā ierobežo Regulas (ES) 2018/1725 17. pantā minētās piekļuves tiesības, tas veic šādus pasākumus:

                           a)

                           savā atbildē uz pieprasījumu tas informē attiecīgo datu subjektu par piemēroto ierobežojumu un tā galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai vērsties Eiropas Savienības Tiesā ar pārsūdzību;

                           b)

                           ieraksta ierobežojuma iemeslus, tai skaitā novērtējumu par ierobežojuma nepieciešamību un samērīgumu; šajā nolūkā šādā ierakstā norāda, kā piekļuves sniegšana apdraudētu biroja veikto izmeklēšanas darbību vai saskaņā ar 2. panta 3. punktu piemēroto ierobežojumu mērķu sasniegšanu vai kā tā negatīvi ietekmētu citu datu subjektu tiesības un brīvības.

                     Šā punkta a) apakšpunktā minēto informācijas sniegšanu var atlikt, izlaist vai atteikt saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu.

               3.   Ierakstu, kas minēts 2. punkta b) apakšpunktā un attiecīgā gadījumā dokumentus, kas ietver pamatā esošos faktiskos un juridiskos elementus, reģistrē. Tos pēc pieprasījuma dara pieejamus Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam. Piemērojams ir Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 7. punkts.

            5. pants
            Tiesības uz labošanu, dzēšanu un apstrādes ierobežošanu
            Ja birojs pilnā vai daļējā apmērā ierobežo Regulas (ES) 2018/1725 18. pantā, 19. panta 1. punktā un 20. panta 1. punktā minēto tiesību uz labošanu, dzēšanu vai apstrādes ierobežošanu piemērošanu, tas veic šā lēmuma 4. panta 2. punktā minētos pasākumus un reģistrē ierakstu saskaņā ar tā 4. panta 3. punktu.

            6. pants
            Datu subjekta informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumu
            Ja birojs ierobežo Regulas (ES) 2018/1725 35. pantā minēto datu subjekta informēšanu par personas datu aizsardzības pārkāpumu, tas sagatavo ierakstu par ierobežojuma iemesliem un tos reģistrē saskaņā ar šā lēmuma 3. panta 3. punktu. Piemērojams ir šā lēmuma 3. panta 4. punkts.

            7. pants
            Datu aizsardzības speciālista veikta pārskatīšana

               1.   Biroja datu aizsardzības speciālistu (turpmāk “biroja DAS”) nekavējoties informē par ikvienu gadījumu, kad saskaņā ar šo lēmumu tiek ierobežotas datu subjekta tiesības. Biroja DAS ir tiesības uz piekļuvi šiem ierakstiem un jebkuriem dokumentiem, kas ietver pamatā esošos faktiskos un juridiskos elementus.
               Biroja DAS var pieprasīt ierobežojumu pārskatīšanu. Biroja DAS ir informējams rakstveidā par pieprasītās pārskatīšanas iznākumu.

               2.   Ikreiz, kad Komisijas dienesti un izpildaģentūras 1. panta 3. punktā minētajos gadījumos apstrādā personas datus, attiecīgi Komisijas datu aizsardzības speciālistu (turpmāk “Komisijas DAS”) vai attiecīgās izpildaģentūras datu aizsardzības speciālistu (turpmāk “aģentūras DAS”) nekavējoties informē par ikvienu gadījumu, kad saskaņā ar šo lēmumu tiek ierobežotas datu subjekta tiesības. Pēc pieprasījuma Komisijas DAS vai attiecīgā gadījumā aģentūras DAS ir sniedzama piekļuve šim ierakstam un jebkuriem dokumentiem, kas ietver pamatā esošos faktiskos un juridiskos elementus.
               Komisijas DAS vai attiecīgā gadījumā aģentūras DAS var pieprasīt ierobežojuma pārskatīšanu. Komisijas DAS vai aģentūras DAS ir informējams rakstveidā par pieprasītās pārskatīšanas iznākumu.

               3.   Visu procedūras gaitā veikto informāciju apmaiņu ar DAS pienācīgi dokumentē.

            8. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
            To piemēro no 2018. gada 11. decembra.

            Briselē, 2018. gada 11. decembrī

                  Komisijas vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmums 1999/352/EK, EOTK, Euratom, ar ko izveido Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.).

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regula (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39 lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīva (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).


Komisijas 26.10.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.8989 - Sony Corporation of America / Mubadala Investment Company PJSC) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 21.12.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.8747 - Bolloré Group / APMT / CIT) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 21.12.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9085 - DR. AUGUST OETKER KG / Transgourmet Deutschland Gmbh & Co. OHG / F&B - Food and Beverage Services Gmbh) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)


Komisijas 25.09.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9072 - KKR & Co. Inc. / Altice France S.A.) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 19.10.2018. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9059 - CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. / Messer Group GmbH) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 11.01.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9210 - NN Group / Allianz Group / NRP Group) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 09.01.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9206 - Equistone Partners Europe / Courir) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts franču valodā)


Komisijas 09.01.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9213 - ORDU YARDIMLAŞMA KURUMU / CIMPOR PORTUGAL, SGPS, S.A.) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/131 (2018. gada 15. oktobris) par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par izcelsmes kumulāciju starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju, Norvēģijas Karalisti un Turcijas Republiku vispārējo preferenču sistēmas satvarā

text:
                  29.1.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 25/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/131
         (2018. gada 15. oktobris)
         par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par izcelsmes kumulāciju starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju, Norvēģijas Karalisti un Turcijas Republiku vispārējo preferenču sistēmas satvarā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punktu saistībā ar 218. panta otrās daļas 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 (2) 41. panta b) punktu Norvēģijā, Šveicē vai Turcijā iegūtus produktus, kā sastāvā ir materiāli, kuri nav tur iegūti pilnībā, uzskata par produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējā valstī, ar noteikumu, ka šie materiāli ir pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti minētās Deleģētās regulas 45. panta nozīmē.

                     (2)

                     Ievērojot Deleģētās regulas (ES) 2015/2446 54. pantu, kumulācijas sistēmu piemēro ar nosacījumu, ka Šveice uz savstarpības pamata piemēro tādu pašu režīmu produktiem, kā izcelsme ir saņēmējās valstīs un kā sastāvā ir materiāli, kuru izcelsme ir Savienībā.

                     (3)

                     Attiecībā uz Šveici kumulatīvā sistēma sākotnēji tika ieviesta ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Šveici. Minētā vēstuļu apmaiņa notika 2000. gada 14. decembrī pēc tam, kad Padome bija sniegusi piekrišanu ar Lēmumu 2001/101/EK (3).

                     (4)

                     Lai nodrošinātu, ka tiek piemērots izcelsmes jēdziens, kas atbilst Savienības vispārējo preferenču sistēmas (“VPS”) izcelsmes noteikumiem, Šveice ir grozījusi savus VPS izcelsmes noteikumus. Tādēļ ir nepieciešams pārskatīt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Savienību un Šveici.

                     (5)

                     Savienības, Norvēģijas un Šveices A veidlapas izcelsmes aizstājējsertifikātu savstarpējās atzīšanas sistēma būtu jāturpina piemērot saskaņā ar pārskatīto vēstuļu apmaiņu un ar nosacījumiem būtu jāpiemēro Turcijai, lai atvieglotu tirdzniecību starp Savienību, Norvēģiju, Šveici un Turciju.

                     (6)

                     Turklāt Savienības VPS izcelsmes noteikumos, kādi tie ir pēc 2010. gada reformas, paredzēts īstenot jaunu sistēmu, kas paredz, ka izcelsmes apliecinājumus izsniedz reģistrētie eksportētāji, un kas jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra. Vēstuļu apmaiņā jāveic grozījumi arī šajā jomā.

                     (7)

                     Lai ņemtu vērā minētās jaunās sistēmas piemērošanu un ar to saistītos noteikumus, Padome 2012. gada 8. martā pilnvaroja Komisiju vēstuļu apmaiņas veidā risināt sarunas par nolīgumu ar Šveici attiecībā uz A veidlapas izcelsmes aizstājējsertifikātu vai aizstājējpaziņojumu par izcelsmi savstarpēju atzīšanu un to, ka produktus ar Norvēģijas, Šveices vai Turcijas izcelsmes saturu, tiem nonākot Savienības muitas teritorijā, pielīdzina produktiem ar Savienības izcelsmes saturu.

                     (8)

                     Sarunas ar Šveici risināja Komisija, un to rezultātā tika izstrādāts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par izcelsmes kumulāciju starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju, Norvēģijas Karalisti un Turcijas Republiku vispārējo preferenču sistēmas satvarā (“nolīgums”).

                     (9)

                     Nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienībās vārdā tiek apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par izcelsmes kumulāciju starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju, Norvēģijas Karalisti un Turcijas Republiku vispārējo preferenču sistēmas satvarā.
            Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 18. punktā paredzēto paziņojumu (4).

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2018. gada 15. oktobrī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               E. KÖSTINGER

            (1)  Piekrišana Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

            (2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2446 (2015. gada 28. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums 2001/101/EK (2000. gada 5. decembris), ar ko apstiprina Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Kopienu un katru no EBTA valstīm, ar kuru saskaņā ar vispārējo preferenču sistēmu (Norvēģija un Šveice) piešķir tarifa preferences ar noteikumu, ka preces ar Norvēģijas vai Šveices izcelsmes saturu, tām nonākot Kopienas muitas teritorijā, pielīdzina precēm ar Kopienas izcelsmes saturu (savstarpējs līgums) (OV L 38, 8.2.2001., 24. lpp.).

            (4)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (ES, Euratom) 2019/164 (2019. gada 1. februāris), ar ko ieceļ amatā divus Tiesas tiesnešus un vienu ģenerāladvokātu

text:
                  4.2.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 32/7

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS (ES, Euratom) 2019/164
         (2019. gada 1. februāris),
         ar ko ieceļ amatā divus Tiesas tiesnešus un vienu ģenerāladvokātu
         EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 253. un 255. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Četrpadsmit Tiesas tiesnešu un piecu ģenerāladvokātu pilnvaru termiņš beidzās 2018. gada 6. oktobrī. Būtu jāveic iecelšana tajos atlikušajos amatos, kuros neviens vēl nav iecelts.

                     (2)

                     Tiesas tiesneša amatam ir ierosināta Christopher VAJDA kunga kandidatūra. Tiesas ģenerāladvokāta amatam ir ierosināta Priit PIKAMÄE kunga kandidatūra.

                     (3)

                     Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdības ierosinātā tiesneša VAJDA kunga pilnvaru termiņš beigsies 2024. gada 6. oktobrī vai dienā, kad Apvienotā Karaliste izstāsies no Eiropas Savienības, atkarībā no tā, kurš no abiem termiņiem iestāsies pirmais. Savukārt ģenerāladvokāta pilnvaru termiņš beigsies 2024. gada 6. oktobrī.

                     (4)

                     Turklāt saskaņā ar Protokola Nr. 3 par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem 5. un 7. pantu un pēc Allan ROSAS kunga atkāpšanās no amata, kas stājas spēkā 2019. gada 7. oktobrī, būtu jāieceļ amatā viens Tiesas tiesnesis uz Allan ROSAS kunga atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2021. gada 6. oktobrim.

                     (5)

                     Brīvajai amata vietai ir ierosināta Niilo JÄÄSKINEN kunga kandidatūra.

                     (6)

                     Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par minēto kandidātu atbilstību Tiesas tiesneša un ģenerāladvokāta pienākumu veikšanai,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

            1. pants

               1.   Christopher VAJDA kungs tiek iecelts par Tiesas tiesnesi uz laikposmu no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas līdz 2024. gada 6. oktobrim vai līdz dienai, kad Apvienotā Karaliste izstāsies no Eiropas Savienības, atkarībā no tā, kurš no abiem termiņiem iestāsies pirmais.

               2.   Priit PIKAMÄE kungs tiek iecelts par Tiesas ģenerāladvokātu uz laikposmu no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas līdz 2024. gada 6. oktobrim.

               3.   Niilo JÄÄSKINEN kungs tiek iecelts par Tiesas tiesnesi uz laikposmu no 2019. gada 7. oktobra līdz 2021. gada 6. oktobrim.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2019. gada 1. februārī

                  Priekšsēdētāja

               L. ODOBESCU