title: 2011/549/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/23

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
   (2011/549/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0213/2010) (2),

               —

               ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā Lēmumu Nr. 190/2003 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu (6),

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0088/2011),

               1.

               atliek lēmuma pieņemšanu attiecībā uz apstiprinājuma sniegšanu Padomes ģenerālsekretāram par Padomes 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 69, 13.3.2009.

      (2)  OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp.

      (3)  OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp.

      (4)  OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  Lēmums ir pieņemts, pamatojoties uz Padomes 2002. gada 22. jūlijā pieņemto Reglamentu (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.).

      (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2011. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0213/2010) (2),

                  —

                  ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā Lēmumu Nr. 190/2003 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu (6),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7),

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0088/2011),

                  A.

                  tā kā “pilsoņiem ir tiesības zināt, kā tiek izmantoti viņu maksātie nodokļi un kā politiskās iestādes īsteno tām uzticētās pilnvaras” (8);

                  B.

                  tā kā Ķelnes 1999. gada 3. un 4. jūnija Eiropadomes secinājumos bija paredzēts piešķirt Padomei rīcības pilnvaras spēcīgākas kopējās Eiropas drošības un aizsardzības politikas jomā;

                  C.

                  tā kā ar Padomes Lēmumu 2004/197/KĀDP (9) izveidoja mehānismu ATHENA tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, un šis lēmums kopā ar Padomē 2004. gada 28. aprīlī sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumu 2004/582/EK par privilēģijām un imunitāti, ko piešķir saistībā ar ATHENA
                      (10), nodrošina ar ATHENA saistītas privilēģijas un imunitāti, kā arī piešķir Padomei rīcības pilnvaras;

                  D.

                  tā kā Padomes 2000. gada 28. februāra Lēmumā 2000/178/KĀDP par noteikumiem, ko piemēro valstu ekspertiem militārajā jomā, kurus pārejas posmā norīko uz Padomes Ģenerālsekretariātu (11), un Padomes 2001. gada 22. janvāra Lēmumā 2001/80/KĀDP par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidošanu (12) skaidri noteikts, ka izdevumi, kas rodas no militāro ekspertu norīkošanas, ir jāsedz no Padomes budžeta,

                  1.

                  norāda, ka 2009. gadā Padomes rīcībā bija saistību apropriācijas kopumā EUR 642 000 000 apmērā (2008. gadā – EUR 743 000 000) un to izlietojuma līmenis bija 92,33 %, kas ir gandrīz tāds pats kā 2007. gadā (93,31 %) un joprojām zemāks nekā pārējo iestāžu vidējais rādītājs (97,69 %);

                  2.

                  uzskata, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 335. pantā atzītā Savienības iestāžu administratīvā autonomija, kas tām atvēlēta darbības veikšanai, ir saistīta ar atbilstīgu atbildību un pārskatatbildību; tā kā Parlaments ir vienīgā tieši ievēlētā iestāde un viens no tā pienākumiem ir, pamatojoties uz Padomes ieteikumiem, sniegt apstiprinājumu par Savienības vispārējā budžeta izpildi, tas ir nolēmis šo autonomiju ievērot budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā un atsevišķi aplūkot tās vispārējā budžeta iedaļas, kuru pārvaldību katra no Savienības iestādēm veic, izmantojot savu autonomiju, un apstiprināt budžeta izpildi katrai no šīm iestādēm atsevišķi;

                  3.

                  pauž nožēlu par problēmām, ar kurām nācās saskarties 2007. un 2008. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrās, un atkārtoti apstiprina nostāju, kas pausta 2010. gada 16. jūnija rezolūcijā (13) par Padomes 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, jo īpaši aicinājumu Padomei kopā ar Parlamentu ieviest budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā ikgadēju procedūru, lai sniegtu visu nepieciešamo informāciju par Padomes budžeta izpildi;

                  4.

                  atkārtoti norāda, ka Padomes izdevumi būtu jāpārbauda tādā pašā veidā kā pārējo Savienības iestāžu izdevumi, un ierosina, ka visatbilstošāk būtu izmantot pieeju, kas norādīta 2010. gada 16. jūnija rezolūcijā un jo īpaši, ka “šādai pārbaudei jāpamatojas uz turpmāk minētajiem rakstveida dokumentiem, ko iesniedz visas iestādes:

                              —

                              iepriekšējā finanšu gada pārskati, kas saistīti ar budžeta izpildi,

                              —

                              finanšu pārskats par aktīviem un pasīviem,

                              —

                              gada darbības pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību,

                              —

                              iekšējā revidenta ziņojums,

                        kā arī uz mutisku izklāstu tās komitejas sanāksmē, kura atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanu”;

                  5.

                  pauž dziļu nožēlu gan par to, ka Padomes prezidentūra ir noraidījusi uzaicinājumus piedalīties par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās komitejas sanāksmē, kurā bija plānots apspriest Padomes prezidentūras nostāju par ierosināto procedūru un sadarbības iespējām budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras jautājumos, gan arī par to, ka Padomes ģenerālsekretārs ir atteicies piedalīties par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās komitejas sanāksmē un apmainīties ar viedokļiem par Padomes budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru;

                  6.

                  ņem vērā priekšlikumu noslēgt Parlamenta un Padomes saprašanās memorandu par sadarbību ikgadējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā, kā tas ierosināts Padomes ģenerālsekretāra 2011. gada 4. marta vēstulē, un ņem vērā Padomes gatavību aplūkot budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru atsevišķi no budžeta procedūras, bet atkārtoti norāda, ka ir jāsaglabā Parlamenta un Padomes atšķirīgās lomas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā un budžeta procedūrā, jo tās ir divas dažādas procedūras un Padomei vienmēr un visos gadījumos ir jāuzņemas pilnīga atbildība sabiedrības priekšā par tai uzticētajiem līdzekļiem; pauž dziļu nožēlu par to, ka Padomes prezidentūra un Padomes ģenerālsekretariāts ir atteicies piedalīties par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās komitejas sanāksmē un sniegt informāciju un atbildes uz jautājumiem par Padomes 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu un ka tie ir arī atteikušies rakstiski aizpildīt referenta iesniegto anketu;

                  7.

                  ņem vērā Ungārijas prezidentūras labo gribu un panākto progresu; lai veicinātu informācijas apmaiņu budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras laikā, ierosina Padomei izmantot tādu pašu pieeju, kādu izmanto citas iestādes, paredzot, ka šīs pieejas pamatelementi būtu šādi:

                              —

                              tiek sarīkota Padomes pārstāvju un par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās Parlamenta komitejas pārstāvju oficiāla sanāksme, kurā piedalītos Padomes ģenerālsekretārs un prezidentūras pārstāvji, par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās komitejas prezidija locekļi, referents un deputāti, kas pārstāv politiskās grupas (koordinatori un/vai ēnu referenti), lai sniegtu visu nepieciešamo informāciju par Padomes budžeta izpildi,

                              —

                              Padomes ģenerālsekretārs atbild uz jautājumiem, kurus Padomei iesniegusi komiteja, kas atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī

                              —

                              tiek izveidots grafiks, lai pilnveidotu un stabilizētu šo pagaidu risinājumu;

                        tādēļ uzskata, ka nav nepieciešams noslēgt iestāžu nolīgumu ar Padomi par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu;

                  8.

                  mudina Revīzijas palātu veikt Padomes pārraudzības un kontroles sistēmu padziļinātu novērtēšanu līdzīgu tai, ko Revīzijas palāta, gatavojot gada pārskatu par 2009. finanšu gadu, veica attiecībā uz Tiesas, Eiropas Ombuda un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pārraudzības un kontroles sistēmām;

         Lēmuma par budžeta izpildes apstiprināšanu atlikšanas iemesli

                  9.

                  norāda, ka lēmuma atlikšanas iemesli ir šādi:

                              a)

                              Padome nav pieņēmusi uzaicinājumu oficiāli tikties ar Parlamenta komiteju, kas atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanu, vai tās referentu, lai apspriestu jautājumus par Padomes 2009. gada budžeta izpildi;

                              b)

                              Padome atteicās sniegt Parlamentam rakstisku atbildi, iekļaujot tajā informāciju un dokumentus, kas Padomei tika prasīti referenta 2010. gada 14. decembra vēstules pielikumā;

                              c)

                              Parlaments no Padomes nav saņēmis tādus pamatdokumentus kā pilnīgs veikto budžeta līdzekļu pārvietojumu saraksts;

         Padomes turpmāk veicamās darbības

                  10.

                  aicina Padomes ģenerālsekretāru vēlākais līdz 2011. gada 15. jūnijam sniegt par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgajai Parlamenta komitejai izsmeļošas rakstiskas atbildes uz šādiem jautājumiem:

                              a)

                              Iepriekšējos gados Padome regulāri nav apmeklējusi par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās Parlamenta komitejas sanāksmes, kurās tika apspriesta Padomes budžeta izpildes apstiprināšana; tomēr tiek uzskatīts, ka Padomes pārstāvju klātbūtne šajās sanāksmēs ir ārkārtīgi svarīga, lai komitejas locekļi saņemtu atbildes uz jautājumiem par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu. Vai Padome piekrīt apmeklēt par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās Parlamenta komitejas turpmākās apspriedes par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu?

                              b)

                              Kāpēc Padome katru gadu maina iekšējās revīzijas ziņojuma struktūru/formātu? Kāpēc iekšējās revīzijas katru gadu ir tik īsas, vispārējas un neskaidras? Vai Padome, sākot ar 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanu, nevarētu iesniegt iekšējās revīzijas ziņojumu vēl kādā(-ās) citā(-ās) valodā(-ās) papildus franču valodas versijai?

                              c)

                              Vai ir veikta ārējā revīzija? Ja tā ir veikta, vai par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgā Parlamenta komiteja var iepazīties ar tās ziņojumu? Ja ārējā revīzija nav veikta, kādēļ Padome ir izlēmusi to neveikt?

                              d)

                              Līdz šim Padomes darbībai ir bijis nepieciešams Komisijas līdzfinansējums, kas pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās ir palielinājies. Kādas revīzijas un kontroles sistēmas ir ieviestas, lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību? Ņemot vērā to, ka ar Lisabonas līguma spēkā stāšanos ir palielinājies Komisijas līdzfinansējums, kā Padome saprot frāzi “atbildēt uz attiecīgiem pieprasījumiem”?

                              e)

                              Revīzijas palāta 2009. gada pārskatā ir konstatējusi, ka Padome divās no sešām pārbaudītajām iepirkuma procedūrām nebija ievērojusi Finanšu regulas noteikumus par paziņojumu publicēšanu saistībā ar līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu. Vai Padome ir pārbaudījusi vēl citas līdzīgas iepirkuma procedūras? Vai iekšējā procedūra ir pilnveidota, lai turpmāk izvairītos no šādiem gadījumiem?

                              f)

                              Attiecībā uz Eiropas Savienības īpašo pārstāvju (ESĪP) biroju personālu – lūdzu norādīt amata vietu skaitu un kategoriju personālam, kas 2009. gadā tika nodarbināts Padomes ESĪP birojos (visi darbinieki, amatu saraksts un citi). Kā un kad ESĪP biroju personāla amata vietas tiks sadalītas starp Padomi un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD)? Kāds bija katra ESĪP komandējumiem paredzētais budžets? Cik ESĪP biroju darbiniekus 2011. gada 1. janvārī pārcēla uz EĀDD? Cik darbinieku turpinās darbu Padomē un kāpēc?

                              g)

                              Padome gada finanšu darbības pārskata Nr. 11327/10, FIN 278 2.2. punktā uzsver budžeta jautājumus saistībā ar sekām, ko radījusi Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Vai Padome ir atrisinājusi problēmas saistībā ar H. Solanas izdevumiem? Cik liela daļa šo izdevumu ietilpst Padomes budžetā un cik liela – Komisijas budžetā?

                              h)

                              Cik lielus darbības, administratīvos, personāla, ēku u. c. izdevumus Padome bija paredzējusi 2009. gadā, lai izveidotu augstā pārstāvja/Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (AP/PV) amata vietu?

                              i)

                              AP/PV stājās amatā 2009. gada 1. decembrī. Kā Padome un Komisija sadalīja ar to saistītās izmaksas (par personālu, komandējumiem u. c.)? Kā Padome izstrādāja AP/PV paredzēto budžetu 2010. gadam? Kādas budžeta pozīcijas un cik lielas summas tika paredzētas šīs amatpersonas darbībai?

                              j)

                              Kā biroju telpu atbrīvošana, pārceļot personālu uz EĀDD, ietekmēs Padomes plānus attiecībā uz ēkām? Vai ir veikti pasākumi, lai nodrošinātu šo telpu izmantošanu pēc to atbrīvošanas? Kādas ir telpu atbrīvošanas gaidāmās izmaksas? Kad tika publicēti uzaicinājumi uz konkursu saistībā ar telpu atbrīvošanu (ja tādi tika publicēti)?

                              k)

                              Cik lieli bija administratīvie un darbības izdevumi, kas saistīti ar kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) uzdevumu īstenošanu, kurus 2009. gadā daļēji finansēja no Savienības budžeta? Kāds bija kopējais KĀDP izdevumu apmērs 2009. gadā? Vai Padome varētu norādīt vismaz galvenās misijas un to izdevumus 2009. gadā?

                              l)

                              Cik lielas bija izmaksas saistībā ar Padomes darba grupu sanāksmēm KĀDP/KDAP jautājumos Briselē un citviet un kur notika šīs sanāksmes?

                              m)

                              Cik lieli bija administratīvie izdevumi, kas saistīti ar Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP)/KDAP militāro operāciju īstenošanu? Cik lielu daļu no militāro operāciju kopējiem izdevumiem apmaksāja no Savienības budžeta?

                              n)

                              Cik lieli bija mehānisma ATHENA darbības administratīvie izdevumi, cik amata vietu ir nepieciešams šā mehānisma darbības nodrošināšanai un vai kādas no šīm amata vietām tiks pārceltas uz EĀDD? Kam šie darbinieki ziņo par savu pienākumu izpildi?

                              o)

                              Padomes amatu sarakstā paredzēto amata vietu aizpildīšanas līmenis ir zems (91 % – 2009. gadā, 90 % – 2008. gadā). Vai šis pastāvīgi zemais līmenis netieši neietekmē Padomes Ģenerālsekretariāta darbību? Vai Padomes Ģenerālsekretariāts spēj izpildīt visus pienākumus, ņemot vērā pašreizējo darbinieku skaitu? Vai zems amata vietu aizpildīšanas līmenis ir raksturīgs noteiktiem dienestiem? Kādi ir amata vietu aizpildīšanas pastāvīgi zemā līmeņa iemesli?

                              p)

                              Cik amata vietas ir paredzētas “politikas koordinācijas” un administratīvā atbalsta uzdevumu veikšanai (kā noteikts Komisijas gada pārskatā par personāla novērtējumu)? Kāds ir šo amata vietu procentuālais īpatsvars attiecībā pret kopējo amata vietu skaitu?

                              q)

                              Lai sasniegtu administratīvos mērķus 2009. gadā, Padome ieviesa tāldarba iespējas. Kā Padome nodrošina šīs darba kārtības efektivitāti? Turklāt prasa Padomei ziņot par turpmākajiem šajos jautājumos veiktajiem pasākumiem un jo īpaši tiem, ar kuriem tiek uzlabota finanšu pārvaldība, kā arī šo pasākumu ieviešanas sekām;

                              r)

                              Padome palielināja amata vietu skaitu par 15 vietām (8 AD un 7 AST), lai nodrošinātu īru valodas nodaļai vajadzīgos darbiniekus. Cik darbinieku strādā ar pārējām valodām (darbinieku skaits katrai valodai)? Vai jau ir pieņemts darbā personāls kandidātvalstu vajadzībām un no kandidātvalstīm? Ja tas tā ir – cik amata vietu šim nolūkam ir atvēlēts (norādot atsevišķi pa valstīm un valodām)?

                              s)

                              2007. gada 14. decembrī izveidoja Refleksijas grupu, un 2008. gada 15. un 16. oktobrī iecēla amatā tās locekļus. Kādēļ tai nepieciešamo finansējumu nevarēja paredzēt un iekļaut 2009. gada budžetā? Vai, pārvietojot līdzekļus no rezerves neparedzētiem izdevumiem uz 2009. gada budžeta pozīciju, no kuras finansē 2007. gadā izveidotu struktūru, tiek stingri ievērota budžeta neitralitāte? Padome Refleksijas grupai paredzēja EUR 1 060 000. Cik amata vietu var piešķirt šai grupai?

                              t)

                              Joprojām ir vērojamas problēmas saistībā ar delegāciju ceļa izdevumiem (sk. Padomes 2010. gada 15. jūnija dienesta vēstuli Nr. SGS10 8254 2. aizzīmi 4. lpp.). Kāpēc šie izdevumi tiek iekļauti tik daudzās dažādās budžeta pozīcijās?

                              u)

                              Kāpēc joprojām tiek uzskatīts par vajadzīgu iekļaut iekšējā revīzijā delegāciju ceļa izdevumus un tulkošanas izdevumus (“les frais de voyage des délégués et les frais d’interprétation”), lai gan Parlamenta pēdējās divās rezolūcijās par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu saistībā ar šo jautājumu tika pausta spēcīga kritika?

                              v)

                              Padome kārtējo reizi to, ka mutiskās tulkošanas pakalpojumiem paredzētie līdzekļi ir izlietoti nepilnīgi, ir izmantojusi, lai nodrošinātu papildu finansējumu delegāciju ceļa izdevumiem. Tā rezultātā 2009. gada faktiskās saistības ceļa izdevumiem bija ievērojami mazākas, nekā bija sākotnēji paredzēts budžetā, un to apmērs bija mazāks nekā puse no apmēra, kas bija pieejams pēc pārvietojuma (EUR 36 100 000 sākotnējā budžetā un EUR 48 100 000, kas pieejami pēc pārvietojuma, salīdzinājumā ar EUR 22 700 000 uzņemtajās saistībās). Kāpēc tika veikts šis EUR 12 000 000 lielais pārvietojums (salīdzināt ar finanšu darbības pārskatu 11327/10, FIN 278, 3.3.2. punkts, 6. aizzīme)? Kāpēc Padome 12. lappusē ir norādījusi, ka uz delegāciju ceļa izdevumu pozīciju tiek pārvietoti mutiskās tulkošanas pakalpojumiem paredzētie līdzekļi EUR 12 000 000 apmērā, bet 13. lpp. attiecīgā pārvietojuma apmērs ir EUR 10 558 362? Kādiem nolūkiem tiks izmantota atlikusī summa, kas tika pārvietota no mutiskajai tulkošanai paredzētajiem līdzekļiem (kopējā pārvietojuma summa bija EUR 17 798 362)? Turklāt prasa Padomei paskaidrot, kādēļ uz 2009. gada budžetu tika pārnesta tik liela daļa līdzekļu atgūšanas rīkojumu (EUR 12 300 000 apmērā), kas bija izdoti pirms 2009. gada, kā arī to, kādēļ tika atgūti līdzekļi saistībā ar deklarācijām (EUR 6 300 000 apmērā), kas attiecas uz 2007. gadu;

                              w)

                              Padome 2009. gadā tāpat kā 2008. gadā pārdalīja līdzekļus, paredzot ievērojamu budžeta daļu ēkām, īpaši Residence Palace ēkas iegādei, kurai paredzētais sākotnējais piešķīrums tika vairāk nekā divkāršots (papildus 2009. gada budžetā paredzētajiem EUR 15 000 000 tika piešķirti vēl EUR 17 800 000). Kādi ir šīs rīcības iemesli? Vai Padomes Ģenerālsekretariāts var sniegt precīzus datus par šādas rīcības rezultātā gūtajiem ietaupījumiem? Kādas bija sākotnēji paredzētās Residence Palace ēkas izmaksas? Vai Padome uzskata, ka sākotnēji paredzētās izmaksas ir noteiktas precīzi, vai arī tās būs lielākas, nekā iepriekš aprēķināts? Kādi pasākumi tiek paredzēti šīs ēkas finansēšanai?

                              x)

                              Attiecībā uz Padomes budžeta izpildi un pārnestajām apropriācijām – vai Padome varētu iesniegt 2009. gada budžetā paredzētās summas, par kurām līdz 2010. gada jūnijam nebija saņemti rēķini un kuras tādēļ tika pārnestas uz nākamā gada budžetu?

                              y)

                              Uz 2010. gada budžetu tika pārnesti 2009. gadā uzkrātie piešķirtie ieņēmumi EUR 31 800 000 apmērā. Tie ir aptuveni 70 % no 2009. gadā piešķirtajiem ieņēmumiem. Kāpēc tiek pārnests tik procentuāli liels ieņēmumu apmērs? Kā šie ieņēmumi tiks/ir izmantoti 2010. gadā?

                              z)

                              Ko nozīmē frāze “tehnisks noteikums EUR 25 000 000 apjomā, lai 2010. gadā sāktu Eiropadomes kā jaunas iestādes darbību” (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/10, FIN 278, 3.1. punkta 4. aizzīmi)?

                              aa)

                              Kāds konfidencialitātes līmenis tiek piemērots dažādām Padomes budžeta pozīcijām?

                              ab)

                              Vai Padome var minēt konkrētus pasākumus, kas veikti Padomes finanšu pārvaldības uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar jautājumiem, kas minēti 5. punktā Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcijā (14), kura bija pievienota tā lēmumam par Padomes 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu?

         Parlamentam iesniedzamie dokumenti

                  11.

                  aicina Padomes ģenerālsekretāru vēlākais līdz 2011. gada 15. jūnijam iesniegt par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgajai Parlamenta komitejai šādus dokumentus:

                              a)

                              Padomes 2009. gada budžetā veikto budžeta pārvietojumu pilnīgu sarakstu;

                              b)

                              rakstisku paziņojumu par Padomes komandējumu izdevumiem, kas radušies saistībā ar ESĪP komandējumiem;

                              c)

                              dalībvalstu deklarācijas par 2007. gadu (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/10, FIN 278, 3.2.2. punkta 2. aizzīmi) un

                              d)

                              Refleksijas grupas ziņojumu, lai saprastu, kāpēc šāda ziņojuma izmaksas ir EUR 1 060 000 (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/10, FIN 278, 2.2. punktu).

         (1)  OV L 69, 13.3.2009.

         (2)  OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp.

         (3)  OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp.

         (4)  OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp.

         (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (6)  Lēmums ir pieņemts, pamatojoties uz Padomes 2002. gada 22. jūlijā pieņemto Reglamentu (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.).

         (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

         (8)  Eiropas pārredzamības iniciatīva.

         (9)  OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.

         (10)  OV L 261, 6.8.2004., 125. lpp.

         (11)  OV L 57, 2.3.2000., 1. lpp.

         (12)  OV L 27, 30.1.2001., 7. lpp.

         (13)  OV L 252, 25.9.2010., 24. lpp.

         (14)  OV L 19, 23.1.2010., 9. lpp.


title: 2011/351/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 7. marts ) par to, lai noslēgtu Protokolu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē#Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē

text:
               18.6.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 160/37

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 7. marts)
   par to, lai noslēgtu Protokolu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē
   (2011/351/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 72. panta 2. punkta e) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar pilnvarām, kas 2006. gada 27. februārī piešķirtas Komisijai, ir pabeigtas sarunas ar Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Protokolu par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē (turpmāk “protokols”).

               (2)

               Saskaņā ar Padomes 2008. gada 28. februāra Lēmumu, un ņemot vērā protokola noslēgšanu vēlāk, protokols tika parakstīts Eiropas Kopienas vārdā 2008. gada 28. februārī.

               (3)

               Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās sekotāja.

               (4)

               Protokols būtu jāapstiprina.

               (5)

               Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, šīs dalībvalstis piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (6)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šī lēmuma pieņemšanā un tāpēc tas nav saistošs vai piemērojams Dānijā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē, un tam pievienotās deklarācijas.
   Protokola un tam pievienoto deklarāciju teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo tiek pilnvarots norīkot personu, kura Savienības vārdā ir tiesīga deponēt protokola 8. panta 1. punktā paredzēto apstiprinājuma dokumentu, lai paustu Savienības piekrišanu atzīt to sev par saistošu, un sniegt šādu paziņojumu:

      “Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ atsauces uz “Eiropas Kopienu” protokolā, kā arī nolīgumā attiecīgā gadījumā jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 7. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         CZOMBA S.

      PROTOKOLS
      starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē
      EIROPAS KOPIENA
      un
      ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
      un
      LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
      turpmāk “Līgumslēdzējas puses”,
      ŅEMOT VĒRĀ 2004. gada 26. oktobrī parakstīto Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē (1) (turpmāk “Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveici”),
      ATGĀDINOT, ka tā 15. pantā paredzēta Lihtenšteinas Firstistes iespēja pievienoties Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveici ar protokola starpniecību,
      ŅEMOT VĒRĀ Lihtenšteinas Firstistes ģeogrāfisko stāvokli,
      ŅEMOT VĒRĀ Lihtenšteinas Firstistes vēlmi būt asociētai Kopienas tiesību aktos, kas aptver Dublinas un Eurodac regulas (turpmāk “Dublinas/Eurodac acquis”),
      TĀ KĀ Eiropas Kopiena 2001. gada 19. janvārī ir noslēgusi nolīgumu ar Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē, vai Norvēģijā, pamatojoties uz Dublinas konvenciju (2),
      TĀ KĀ ir vēlams, lai Lihtenšteinas Firstiste tiktu asociēta uz vienlīdzīgiem pamatiem ar Islandi, Norvēģiju un Šveici Dublinas/Eurodac
         acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā,
      TĀ KĀ starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti būtu jānoslēdz protokols, kurā Lihtenšteinai paredzētas līdzīgas tiesības un pienākumi kā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Islandi, Norvēģiju un Šveici, no otras puses,
      TĀ KĀ Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļas un uz šīs sadaļas pamata pieņemto tiesību aktu noteikumi neattiecas uz Dānijas Karalisti saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, bet būtu jādod iespēja Šveices Konfederācijai un Lihtenšteinas Firstistei, no vienas puses, un Dānijai, no otras puses, piemērot Eiropas Kopienas un Šveices nolīguma būtiskos noteikumus to savstarpējās attiecībās, kā paredzēts tā 11. panta 1. punktā,
      TĀ KĀ ir vajadzīgs nodrošināt, ka valstis, ar kurām Eiropas Kopiena ir izveidojusi asociāciju Dublinas/Eurodac
         acquis īstenošanai, piemērošanai un pilnveidošanai, piemēro šo acquis arī savās savstarpējās attiecībās,
      TĀ KĀ Dublinas/Eurodac
         acquis sekmīgai darbībai ir nepieciešama šā Protokola vienlaicīga piemērošana ar nolīgumiem starp dažādām pusēm, kuras asociētas vai piedalās Dublinas/Eurodac
         acquis īstenošanā un pilnveidošanā, kas nosaka to savstarpējās attiecības,
      TĀ KĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3) Lihtenšteinas Firstistei jāpiemēro, tāpat kā to piemēro Eiropas Savienības dalībvalstis, kad tās apstrādā datus saistībā ar šo Protokolu,
      ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (4),
      ŅEMOT VĒRĀ saikni starp Kopienas acquis attiecībā uz tādu kritēriju un mehānismu izveidi, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī, un attiecībā uz Eurodac sistēmas izveidi un Šengenas acquis,
      TĀ KĀ šai saiknei ir nepieciešams vienlaicīgi piemērot Šengenas acquis un Kopienas acquis attiecībā uz tādu kritēriju un mehānismu izveidi, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī, un attiecībā uz Eurodac sistēmas izveidi,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      1.   Saskaņā ar 15. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē (turpmāk “Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveici”), Lihtenšteinas Firstiste (turpmāk “Lihtenšteina”) pievienojas minētajam Nolīgumam saskaņā ar šajā Protokolā izklāstītajiem noteikumiem.
      2.   Šis Protokols rada savstarpējas tiesības un pienākumus starp Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem un procedūrām.
      2. pants
      1.   Lihtenšteina īsteno

                  —

                  Dublinas regulas (5),

                  —

                     Eurodac regulas (6),

                  —

                     Eurodac īstenošanas regulas (7), un

                  —

                  Dublinas īstenošanas regulas (8)

            noteikumus un piemēro tos savās attiecībās ar Eiropas Savienības dalībvalstīm un ar Šveici.
      2.   Lihtenšteina, neskarot 5. pantu, pieņem, īsteno un piemēro arī Eiropas Kopienas tiesību aktus un pasākumus, kas groza vai papildina 1. punktā minētos noteikumus, un lēmumus, kuri pieņemti saskaņā ar minētajos noteikumos izklāstītajām procedūrām.
      3.   Šā panta 1. un 2. punktā tiek uzskatīts, ka atsauces uz “dalībvalstīm” 1. punktā minētajos noteikumos ietver Lihtenšteinu.
      3. pants
      Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveici 2. pantā, 3. panta 1. līdz 4. punktā, 5. līdz 7. pantā, 8. panta 1. punkta otrajā daļā un 8. panta 2. punktā, 9. līdz 11. pantā izklāstītās tiesības un pienākumus Lihtenšteinai piemēro mutatis mutandis.
      4. pants
      Lihtenšteinas valdības pārstāvis kļūst par Jauktās komitejas locekli, kura izveidota ar 3. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveici.
      Jauktās komitejas priekšsēdētāja amatu sešus mēnešus pārmaiņus ieņem, attiecīgi, Eiropas Kopienu Komisijas (turpmāk “Komisija”) pārstāvis un Lihtenšteinas vai Šveices valdības pārstāvis.
      5. pants
      1.   Ievērojot 2. punktu, ja Eiropas Savienības Padome (turpmāk “Padome”) pieņem tiesību aktus vai pasākumus, kas groza 2. panta noteikumus vai pamatojas uz tiem, un ja tiesību akti vai pasākumi tiek pieņemti saskaņā ar minētajos noteikumos izklāstītajām procedūrām, šos tiesību aktus vai pasākumus piemēro vienlaicīgi dalībvalstis un Lihtenšteina, ja vien nav skaidru noteikumu par pretējo.
      2.   Komisija nekavējoties paziņo Lihtenšteinai par 1. punktā minēto tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanu. Lihtenšteina pieņem lēmumu par to, vai piekrist to saturam un īstenot tos savā iekšējā tiesību sistēmā. Minēto lēmumu paziņo Komisijai trīsdesmit dienu laikā pēc attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu pieņemšanas.
      3.   Ja šāda tiesību akta vai pasākuma saturs var kļūt saistošs Lihtenšteinai vienīgi pēc konstitucionālo prasību izpildes, Lihtenšteina paziņojumā par to informē Komisiju. Lihtenšteina nekavējoties rakstiski informē Padomi un Komisiju par visu konstitucionālo prasību izpildi. Ja nav vajadzīgs referendums, paziņojumu sniedz vēlākais trīsdesmit dienas pēc referenduma termiņa beigām. Ja referendums ir vajadzīgs, Lihtenšteinas rīcībā, lai sniegtu paziņojumu, ir ne vairāk kā astoņpadsmit mēneši no Komisijas paziņojuma dienas. Sākot ar dienu, kurā noteikta tāda tiesību akta vai pasākuma stāšanās spēkā, kas attiecas uz Lihtenšteinu, un līdz tam, kad tā ir sniegusi paziņojumu par konstitucionālo prasību izpildi, Lihtenšteina iespēju robežās provizoriski īsteno attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu.
      4.   Ja Lihtenšteina nevar provizoriski īstenot attiecīgo tiesību aktu vai pasākumu un ja tas rada grūtības, kas traucē Dublinas/Eurodac sadarbības darbībai, situāciju izskata Jauktā komiteja. Eiropas Kopiena attiecībā pret Lihtenšteinu var veikt samērīgus un atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu Dublinas/Eurodac sadarbības labu darbību.
      5.   Tiesību aktu un pasākumu pieņemšana, kuri minēti 1. punktā, no Lihtenšteinas puses rada tiesības un pienākumus starp Lihtenšteinu, Šveici un Eiropas Savienības dalībvalstīm.
      6.   Šā Protokola darbība tiek apturēta, ja:

                  a)

                  Lihtenšteina paziņo par lēmumu nepieņemt kāda 1. punktā minētā tiesību akta vai pasākuma saturu, kuram ir piemērotas šajā Protokolā paredzētās procedūras; vai

                  b)

                  Lihtenšteina nesniedz paziņojumu 2. punktā minēto trīsdesmit dienu laikā;

                  c)

                  Lihtenšteina nesniedz paziņojumu vēlākais trīsdesmit dienas pēc referenduma termiņa beigām vai referenduma gadījumā – 3. punktā noteiktā astoņpadsmit mēnešu termiņa laikā vai neparedz tajā pašā punktā minēto provizorisko īstenošanu, sākot ar dienu, kurā noteikta attiecīgā tiesību akta vai pasākuma stāšanās spēkā.

            7.   Jauktā komiteja izskata jautājumu, kas izraisījis apturēšanu, un cenšas novērst nepieņemšanas vai neratifikācijas iemeslus deviņdesmit dienu laikā. Pēc tam, kad ir izskatītas visas citas iespējas, kā nodrošināt Protokola labu turpmāko darbību, tostarp iespēja pieņemt Līgumslēdzēju pušu tiesību aktu līdzvērtību, tā var vienbalsīgi nolemt atjaunot šo Protokolu. Ja šā Protokola darbība joprojām ir apturēta pēc deviņdesmit dienām, to uzskata par izbeigtu.
      6. pants
      Attiecībā uz administratīvajām un darbības izmaksām, kas saistītas ar Eurodac centrālās vienības izveidi un darbību, Lihtenšteina Eiropas Kopienu vispārējā budžetā veic iemaksu 0,071 % apmērā no bāzes finansējuma summas EUR 11 675 000 apmērā un, sākot ar 2004. finanšu gadu, – ikgadēju iemaksu 0,071 % apmērā no atbilstošajām budžeta apropriācijām attiecīgajam finanšu gadam.
      7. pants
      Šis Protokols neietekmē nolīgumus starp Lihtenšteinu un Šveici, ja tie ir saderīgi ar šo Protokolu. Ja šie nolīgumi nav saderīgi ar šo Protokolu, noteicošais ir šis Protokols.
      8. pants
      1.   Līgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina šo Protokolu. Ratifikācijas vai apstiprinājuma dokumentus iesniedz Padomes ģenerālsekretāram, kas ir to depozitārs.
      2.   Šis Protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc depozitāra paziņojuma Līgumslēdzējām pusēm, ka ir iesniegts pēdējais ratifikācijas vai apstiprinājuma dokuments.
      3.   Šā Protokola 1., 4. pantu un 5. panta 2. punkta pirmo teikumu un Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveici 2. pantā, 3. panta 1. līdz 4. punktā izklāstītās tiesības un pienākumus provizoriski piemēro Lihtenšteinai no šā Protokola parakstīšanas dienas.
      9. pants
      Attiecībā uz tiesību aktiem vai pasākumiem, kas pieņemti pēc šā Protokola parakstīšanas, bet pirms tā stāšanās spēkā, 5. panta 2. punkta pēdējā teikumā minētais trīsdesmit dienu periods sākas šā Protokola spēkā stāšanās dienā.
      10. pants
      1.   Šo Protokolu piemēro tikai tad, ja tiek īstenoti arī nolīgumi, kas ir jānoslēdz Lihtenšteinai un kas ir minēti Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveici 11. pantā.
      2.   Turklāt šo Protokolu piemēro tikai tad, ja tiek īstenots arī Protokols, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.
      11. pants
      1.   Šo Protokolu var denonsēt jebkura Līgumslēdzēja puse. Depozitāram paziņo par denonsēšanu, kas stājas spēkā sešus mēnešus pēc paziņojuma.
      2.   Ja Šveice denonsē šo Protokolu vai Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveici vai tiek izbeigts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveici attiecībā uz Šveici, Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveici un šis Protokols paliek spēkā saistībā ar attiecībām starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Lihtenšteinu, no otras puses.
      3.   Šo Protokolu uzskata par izbeigtu, ja Lihtenšteina izbeidz kādu no Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveici 11. pantā minētajiem nolīgumiem, kurus ir noslēgusi Lihtenšteina, vai 10. panta 2. punktā minēto Protokolu.
      12. pants
      Šis Protokols ir sagatavots trīs oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

         TO APLIECINOT, apakšā parakstījušies pilnvarotie ir parakstījuši šo Protokolu.
         Съставено в Брюксел на двадесет и осми февруари две хиляди и осма година.
         Hecho en Bruselas, el veintiocho de febrero de dos mil ocho.
         V Bruselu dne dvacátého osmého února dva tisíce osm.
         Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende februar to tusind og otte.
         Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten Februar zweitausendacht.
         Kahe tuhande kaheksanda aasta veebruarikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.
         Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Φεβρουαρίου δύο χιλιάδες οκτώ.
         Done at Brussels on the twenty-eighth day of February in the year two thousand and eight.
         Fait à Bruxelles, le vingt-huit février deux mille huit.
         Fatto a Bruxelles, addì ventotto febbraio duemilaotto.
         Briselē, divtūkstoš astotā gada divdesmit astotajā februārī.
         Priimta du tūkstančiai aštuntų metų vasario dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.
         Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év február huszonnyolcadik napján.
         Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta’ Frar tas-sena elfejn u tmienja.
         Gedaan te Brussel, de achtentwintigste februari tweeduizend acht.
         Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego lutego roku dwa tysiące ósmego.
         Feito em Bruxelas, em vinte e oito de Fevereiro de dois mil e oito.
         Încheiat la Bruxelles, la douăzeci și opt februarie în anul două mii opt.
         V Bruseli dňa dvadsiateho ôsmeho februára dvetisícosem.
         V Bruslju, dne osemindvajsetega februarja leta dva tisoč osem.
         Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakahdeksan.
         Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde februari tjugohundraåtta.

            За Европейската общност
            Por la Comunidad Europea
            Za Evropské společenství
            For Det Europæiske Fællesskab
            Für die Europäische Gemeinschaft
            Euroopa Ühenduse nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
            For the European Community
            Pour la Communauté européenne
            Per la Comunità europea
            Eiropas Kopienas vārdā
            Europos bendrijos vārdā
            az Európai Közösség részéről
            Għall-Komunità Ewropea
            Voor de Europese Gemeenschap
            W imieniu Wspólnoty Europejskiej
            Pela Comunidade Europeia
            Pentru Comunitatea Europeană
            Za Európske spoločenstvo
            Za Evropsko skupnost
            Euroopan yhteisön puolesta
            På Europeiska gemenskapens vägnar

            За Конфедерация Швейцария
            Por la Confederación Suiza
            Za Švýcarskou konfederaci
            For Det Schweiziske Forbund
            Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
            Šveitsi Konföderatsiooni nimel
            Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
            For the Swiss Confederation
            Pour la Confédération suisee
            Per la Confederazione svizzera
            Šveices Konfederācijas vārdā
            Šveicarijos Konfederacijos vardu
            A Svájci Állmszövetség részéről
            Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
            Voor de Zwitserse Bondsstaat
            W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
            Pela Confederação Suiça
            Pentru Confederația Elvețiană
            Za Švajčiarsku konfederáciu
            Za Švicarsko konfederacijo
            Sveitsin valaliiton puolesta
            För Schweiziska edsförbundet

            За Княжeство Лиxтeнщaйн
            Por el Principado de Liechtenstein
            Za Lichtenštejnské knížectví
            For Fyrstendømmet Liechtenstein
            Für das Fürstentum Liechtenstein
            Liechtensteini Vürstiriigi nimel
            Για τo Πριγκιπάτo τoυ Λιχτενστάιν
            For the Principality of Liechtenstein
            Pour la Principauté de Liechtenstein
            Per il Principato del Liechtenstein
            Lihtenšteinas Firstistes vārdā
            Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu
            A Liechtensteini Hercegség részéről
            Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein
            Voor het Vorstendom Liechtenstein
            W imieniu Księstwa Liechtensteinu
            Pelo Principado do Liechtenstein
            Pentru Principatul Liechtenstein
            Za Lichtenštajnské kniežatstvo
            Za Kneževino Lihtenštajn
            Liechtensteinin ruhtinaskunnan puolesta
            För Furstendömet Liechtenstein

         (1)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

         (2)  OV L 93, 3.4.2001., 38. lpp.

         (3)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

         (4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 3 lpp.

         (5)  Padomes Regula (EK) Nr. 343/2003 (2003. gada 18. februāris), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp.).

         (6)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1560/2003 (2003. gada 2. septembris), ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 222, 5.9.2003., 3. lpp.).

         (7)  Padomes Regula (EK) Nr. 2725/2000 (2000. gada 11. decembris) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas konvenciju (OV L 316, 15.12.2000., 1. lpp.).

         (8)  Padomes Regula (EK) Nr. 407/2002 (2002. gada 28. februāris), ar ko paredz dažus īstenošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas konvenciju (OV L 62, 5.3.2002., 1. lpp.).

      NOBEIGUMA AKTS
      Pilnvarotie, ko iecēlušas
      EIROPAS KOPIENA
      un
      ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,
      un
      LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,
      še turpmāk – “Līgumslēdzējas puses”,
      sapulcējušies Briselē 2008. gada divdesmit astotajā februārī, lai parakstītu Protokolu starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē, ir pieņēmuši šo protokolu.
      Līgumslēdzēju pušu pilnvarotie ir ņēmuši vērā šādas turpmāk uzskaitītās deklarācijas, kas pievienotas šim nobeiguma aktam:

                  —

                  Līgumslēdzēju pušu kopējā deklarācija par ciešu dialogu,

                  —

                  Lihtenšteinas deklarācija par 5. panta 3. punktu,

                  —

                  Kopīgā deklarācija par Jaukto komiteju apvienotām sanāksmēm.

            За Европейската общност
            Por la Comunidad Europea
            Za Evropské společenství
            For Det Europæiske Fællesskab
            Für die Europäische Gemeinschaft
            Euroopa Ühenduse nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
            For the European Community
            Pour la Communauté européenne
            Per la Comunità europea
            Eiropas Kopienas vārdā
            Europos bendrijos vārdā
            az Európai Közösség részéről
            Għall-Komunità Ewropea
            Voor de Europese Gemeenschap
            W imieniu Wspólnoty Europejskiej
            Pela Comunidade Europeia
            Pentru Comunitatea Europeană
            Za Európske spoločenstvo
            Za Evropsko skupnost
            Euroopan yhteisön puolesta
            På Europeiska gemenskapens vägnar

            За Конфедерация Швейцария
            Por la Confederación Suiza
            Za Švýcarskou konfederaci
            For Det Schweiziske Forbund
            Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
            Šveitsi Konföderatsiooni nimel
            Για την Ελβετική Συνομοσπονδία
            For the Swiss Confederation
            Pour la Confédération suisee
            Per la Confederazione svizzera
            Šveices Konfederācijas vārdā
            Šveicarijos Konfederacijos vardu
            A Svájci Állmszövetség részéről
            Għall-Konfederazzjoni Żvizzera
            Voor de Zwitserse Bondsstaat
            W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej
            Pela Confederação Suiça
            Pentru Confederația Elvețiană
            Za Švajčiarsku konfederáciu
            Za Švicarsko konfederacijo
            Sveitsin valaliiton puolesta
            För Schweiziska edsförbundet

            За Княжeство Лиxтeнщaйн
            Por el Principado de Liechtenstein
            Za Lichtenštejnské knížectví
            For Fyrstendømmet Liechtenstein
            Für das Fürstentum Liechtenstein
            Liechtensteini Vürstiriigi nimel
            Για τo Πριγκιπάτo τoυ Λιχτενστάιν
            For the Principality of Liechtenstein
            Pour la Principauté de Liechtenstein
            Per il Principato del Liechtenstein
            Lihtenšteinas Firstistes vārdā
            Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu
            A Liechtensteini Hercegség részéről
            Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein
            Voor het Vorstendom Liechtenstein
            W imieniu Księstwa Liechtensteinu
            Pelo Principado do Liechtenstein
            Pentru Principatul Liechtenstein
            Za Lichtenštajnské kniežatstvo
            Za Kneževino Lihtenštajn
            Liechtensteinin ruhtinaskunnan puolesta
            För Furstendömet Liechtenstein

         LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOPĒJĀ DEKLARĀCIJA PAR CIEŠU DIALOGU
         Līgumslēdzējas puses uzsver, cik nozīmīgs ir ciešs, produktīvs dialogs visu to pušu starpā, kas piedalās šā Protokola 2. panta 1. punktā uzskaitīto noteikumu īstenošanā.
         Saskaņā ar Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveici 3. panta 1. punktu Komisija aicinās dalībvalstu ekspertus apmeklēt Jauktās komitejas sanāksmes, kurā notiek viedokļu apmaiņa ar Šveici, lai uzklausītu Lihtenšteinas ekspertu viedokli par visiem Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveici minētajiem jautājumiem.
         Līgumslēdzējas puses atzīmē dalībvalstu gatavību pieņemt iepriekšminēto aicinājumu un piedalīties šajās viedokļu apmaiņās ar Lihtenšteinu par visiem Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveici minētajiem jautājumiem.

         LIHTENŠTEINAS DEKLARĀCIJA PAR 5. PANTA 3. PUNKTU
         (Termiņš Dublinas/Eurodac acquis jaunu pilnveidojumu pieņemšanai)
         Maksimālais 5. panta 3. punktā noteiktais astoņpadsmit mēnešu termiņš attiecas gan uz tiesību akta vai pasākuma apstiprināšanu, gan īstenošanu. Tajā ietverti šādi posmi:

                     —

                     sagatavošanas posms,

                     —

                     parlamentārā procedūra,

                     —

                     referenduma trīsdesmit dienu termiņš,

                     —

                     attiecīgā gadījumā referendums (organizēšana un balsošana),

                     —

                     apstiprināšana, ko veic valdošais firsts.

               Lihtenšteinas valdība nekavējoties informē Padomi un Komisiju par katra posma pabeigšanu.
         Lihtenšteinas valdība apņemas izmantot visus tās rīcībā esošos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka iepriekšminētie posmi tiek pabeigti pēc iespējas ātrāk.

         KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR JAUKTO KOMITEJU APVIENOTĀM SANĀKSMĒM
         Eiropas Komisijas delegācija,
         delegācijas, kas pārstāv Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes valdības,
         delegācija, kas pārstāv Šveices Konfederācijas valdību,
         delegācija, kas pārstāv Lihtenšteinas Firstistes valdību,
         ievēro, ka Lihtenšteina pievienojas Jauktajai komitejai, kas izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē, ar šā Nolīguma Protokola starpniecību,
         ir nolēmušas kopīgi organizēt to Jaukto komiteju sanāksmes, kuras izveidotas ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandi, un Norvēģiju par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē, vai Norvēģijā, no vienas puses, un Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē, kurš papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos, no otras puses,
         ievēro, ka šo sanāksmju kopīgai norisei nepieciešama pragmatiska kārtība attiecībā uz šādu sanāksmju vadītāja amatu, kad sanāksme ir jāvada asociētajām valstīm saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē, kurš papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos, vai saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē, vai Norvēģijā,
         ievēro asociēto valstu vēlmi nepieciešamības gadījumā nodot savu prezidentūru un rotēt to savā starpā nosaukumu alfabētiskā secībā, sākot ar brīdi, kad stājas spēkā Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē, kurš papildināts ar Protokolu par Lihtenšteinas pievienošanos.


title: 2011/608/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 10. maijs ), ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/237

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2011/608/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām gada pārskatiem par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05894/2011 – C7-0051/2011),

               —

               ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. marta Lēmumu 2007 /198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (3), un jo īpaši tā 5. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0131/2011),

               1.

               sniedz Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām direktoram apstiprinājumu par Kopuzņēmuma 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 342, 16.12.2010., 22. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 90, 30.3.2007., 58. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2011. gada 10. maijs),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām gada pārskatiem par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05894/2011 – C7-0051/2011),

                  —

                  ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. marta Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības (3), un jo īpaši tā 5. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Kopuzņēmuma ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām finanšu nolikumu, kas pieņemts ar Kopuzņēmuma valdes 2007. gada 22. oktobra lēmumu (turpmāk – ITER finanšu nolikums),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0131/2011),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2009. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā Kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām ir tikai darbības sākuma posmā un līdz 2009. finanšu gada beigām vēl nebija pilnībā ieviesis iekšējās kontroles un finanšu informācijas sistēmas;

                  C.

                  tā kā ITER finanšu nolikums izstrādāts, pamatojoties uz finanšu pamatregulu, kura nesen grozīta, lai to pielāgotu vispārējās Finanšu regulas grozījumiem;

                  D.

                  tā kā Revīzijas palāta 2008. gada 9. oktobrī sniedza Atzinumu Nr. 4/2008 par ITER finanšu nolikumu,

         Budžeta izpilde

                  1.

                  norāda, ka Kopuzņēmuma galīgais 2009. gada budžets bija EUR 173 600 000 un tā maksājumu apropriāciju kopējais izlietojuma līmenis bija 65,3 %;

                  2.

                  atzīst, ka Kopuzņēmums joprojām ir darbības uzsākšanas periodā un ka nepilnīgs līdzekļu izlietojums galvenokārt ir saistīts ar kavējumiem Euratom kodolsintēzes programmas virzībā, kā 2008. gadā ziņoja arī Revīzijas palāta;

                  3.

                  norāda – banku kontos noguldītie depozīti, kas gada beigās sasniedza EUR 42 000 000, liecina, ka ir pārkāpts budžeta līdzsvara princips;

                  4.

                  uzskata – lai noteiktu šādas atkāpes no vispārējā budžeta līdzsvara principa, ir svarīgi norādīt, ar kādiem nosacījumiem, ja budžeta izlietojuma pārskatā ir pozitīvs atlikums, to iekļauj Kopuzņēmuma nākamā finanšu gada budžetā;

         Pārskatu sagatavošana

                  5.

                  aicina Kopuzņēmumu Komisijas vadībā saskaņot savus pārskatus;

                  6.

                  atzīst – atšķirībā no pārējiem Savienības kopuzņēmumiem ITER ir pilnībā publiski finansēts;

         Iekšējās kontroles sistēmas

                  7.

                  mudina Kopuzņēmumu pabeigt iekšējās kontroles un finanšu informācijas sistēmas ieviešanu;

                  8.

                  turklāt aicina Kopuzņēmumu savā finanšu nolikumā iekļaut īpašu atsauci uz Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) kā Kopuzņēmuma iekšējā revidenta pilnvarām, pamatojoties uz Kopienas struktūrām paredzētajā Finanšu pamatregulā izklāstītajiem noteikumiem;

                  9.

                  jo īpaši uzskata, ka Komisijai kā IRD vajadzētu konsultēt Kopuzņēmumu par risku pārvaldīšanu, sniedzot neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti, kā arī ieteikumus, kā uzlabot darbību izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu pārvaldību; uzskata par ļoti būtisku arī to, lai Kopuzņēmums budžeta izpildes apstiprinātājiestādei iesniegtu tā direktora sagatavotu ziņojumu, kurā apkopota informācija par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un pasākumiem, kas veikti saistībā ar minētajiem ieteikumiem;

                  10.

                  uzskata – ņemot vērā Kopuzņēmuma budžeta apmēru un sarežģītos uzdevumus, tam vajadzētu apsvērt iespēju izveidot revīzijas komiteju, kas strādātu tiešā Kopuzņēmuma valdes pakļautībā;

         Finanšu nolikums

                  11.

                  mudina Kopuzņēmumu grozīt savu finanšu nolikumu, lai tajā integrētu Revīzijas palātas Atzinumā Nr. 4/2008 par minēto nolikumu izklāstītos ieteikumus; uzskata, ka papildu uzlabojumi nepieciešami saistībā ar šādiem jautājumiem:

                              —

                              atkāpes no budžeta principiem,

                              —

                              IRD nozīme,

                              —

                              revīzijas komitejas izveidošana,

                              —

                              novēlotas dalības maksas,

                              —

                              dotāciju piešķiršanas nosacījumi,

                              —

                                 ITER finanšu nolikuma 133. pantā paredzētie pārejas noteikumi.

         (1)  OV C 342, 16.12.2010., 22. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 90, 30.3.2007., 58. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.