                  29.1.2016

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 36/542

            P7_TA(2013)0086
      Atbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (lēmums par iestāžu sarunu sākšanu)
      Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. marta lēmums par iestāžu sarunu sākšanu un mandātu iestāžu sarunām attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2011)0627/3 – C7-0340/2011 – COM(2012)0553 – C7-0313/2012 – 2011/0282(COD) – 2013/2530(RSP))
      (2016/C 036/41)

         Eiropas Parlaments,

                  —

                  ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas priekšlikumu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 70. panta 2. punktu un 70.a pantu,

            tā kā tiesību akta priekšlikumā norādītais finansējums ir tikai orientējoša norāde likumdevējai iestādei un to nevar precīzi noteikt, kamēr nav panākta vienošanās par priekšlikumu regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam,
      nolemj sākt iestāžu sarunas, pamatojoties uz šādu mandātu:

         MANDĀTS

         Grozījums Nr. 1

         Regulas priekšlikums

         1. atsauce

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā
                        42.
                      un
                        43. pantu
                     ,

                  ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā
                        42. pantu
                      un
                        43. panta 2. punktu
                     ,

         Pamatojums

         Precizējums. Visiem reformu paketes tiesību aktiem jāizmanto viens un tas pats juridiskais pamats.

         Grozījums Nr. 2

         Regulas priekšlikums

         8. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (8)

                              Lai nodrošinātu lauku attīstības programmu tūlītēju uzsākšanu un efektīvu īstenošanu, ELFLA atbalstam būtu jābalstās uz racionālu administratīvo pamatnosacījumu izpildi. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānovērtē atbilstība dažiem ex ante nosacījumiem. Katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo vai nu valsts lauku attīstības programma visai tās teritorijai, vai reģionālu programmu kopums. Katrā programmā būtu jānosaka ar Savienības lauku attīstības prioritātēm saistītu mērķu sasniegšanas stratēģija un veicamie pasākumi. Plānošanai būtu jāatbilst Savienības lauku attīstības prioritātēm, vienlaikus tai jābūt pielāgotai valsts specifikai un jāpapildina citi Savienības politikas virzieni, jo īpaši lauksaimniecības tirgus politika, kohēzijas politika un kopējā zivsaimniecības politika. Dalībvalstīm, kuras izvēlas izstrādāt reģionālu programmu kopumu, būtu jāspēj
                                    bez atsevišķa budžeta piešķīruma
                                  sagatavot arī valsts sistēmu, lai atvieglotu darba koordināciju starp reģioniem valsts mēroga problēmu risināšanā.

                              (8)

                              Lai nodrošinātu lauku attīstības programmu tūlītēju uzsākšanu un efektīvu īstenošanu, ELFLA atbalstam būtu jābalstās uz racionālu administratīvo pamatnosacījumu izpildi. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānovērtē atbilstība dažiem ex ante nosacījumiem. Katrai dalībvalstij būtu jāsagatavo vai nu valsts lauku attīstības programma visai tās teritorijai, vai reģionālu programmu kopums. Katrā programmā būtu jānosaka ar Savienības lauku attīstības prioritātēm saistītu mērķu sasniegšanas stratēģija un veicamie pasākumi. Plānošanai būtu jāatbilst Savienības lauku attīstības prioritātēm, vienlaikus tai jābūt pielāgotai valsts specifikai un jāpapildina citi Savienības politikas virzieni, jo īpaši lauksaimniecības tirgus politika, kohēzijas politika un kopējā zivsaimniecības politika. Dalībvalstīm, kuras izvēlas izstrādāt reģionālu programmu kopumu, būtu jāspēj sagatavot arī
                                    valsts programmu konkrētu pasākumu īstenošanai valsts līmenī vai
                                  valsts sistēmu, lai atvieglotu darba koordināciju starp reģioniem valsts mēroga problēmu risināšanā.

         Grozījums Nr. 3

         Regulas priekšlikums

         12. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (12)

                              Jānosaka daži noteikumi par lauku attīstības programmu plānošanu un pārskatīšanu. Būtu jāparedz
                                    vieglāka
                                  procedūra pārskatīšanai, kas neietekmē programmu stratēģiju vai Savienības attiecīgo finansiālo ieguldījumu.

                              (12)

                              Jānosaka daži noteikumi par lauku attīstības programmu plānošanu un pārskatīšanu. Būtu jāparedz
                                    vienkāršota
                                  procedūra pārskatīšanai, kas neietekmē programmu stratēģiju vai Savienības attiecīgo finansiālo ieguldījumu.

         Grozījums Nr. 4

         Regulas priekšlikums

         13. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (13)

                              Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un skaidrību attiecībā uz procedūru, kas jāievēro, ja programmā tiek izdarīti grozījumi, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar kuriem nosaka kritērijus,
                                    uz kuru pamata ierosinātās programmu
                                  kvantitatīvo mērķu izmaiņas
                                    uzskata par būtiskām, tādējādi radot nepieciešamību grozīt programmu ar īstenošanas aktu, kuru pieņem saskaņā ar šīs regulas 91. pantu
                                 .

                              (13)

                              Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un skaidrību attiecībā uz procedūru, kas jāievēro, ja programmā tiek izdarīti grozījumi, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar kuriem nosaka kritērijus,
                                    lai definētu būtiskas
                                  kvantitatīvo mērķu izmaiņas.

         Pamatojums

         Lai izdarītu izmaiņas programmās, nepietiek tikai ar tehniskiem lēmumiem.

         Grozījums Nr. 5

         Regulas priekšlikums

         16. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (16)

                              Lauku saimniecību konsultāciju pakalpojumi palīdz lauksaimniekiem, meža tiesiskajiem valdītājiem un MVU lauku apvidos uzlabot ilgtspējīgu saimniekošanu un viņu saimniecības vai uzņēmuma vispārējos darbības rezultātus. Tāpēc būtu jārosina gan šādu pakalpojumu organizēšana, gan tas, lai lauksaimnieki, meža tiesiskie valdītāji un MVU izmantotu konsultācijas. Lai uzlabotu piedāvāto konsultāciju kvalitāti un efektivitāti, būtu jāparedz konsultantu kvalifikācijas minimums un regulāra apmācība. Lauku saimniecību konsultāciju pakalpojumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulā (ES) Nr. HR/2012, būtu jāpalīdz lauksaimniekiem novērtēt viņu lauku saimniecības darbības rezultātus un noteikt nepieciešamos uzlabojumus attiecībā uz obligātajām pārvaldības prasībām, labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem, klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulā (ES) Nr. DP/2012, prasībām vai darbībām, kas saistītas ar klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, bioloģisko daudzveidību, ūdens aizsardzību, dzīvnieku slimību paziņošanu un inovāciju vismaz tiktāl, cik noteikts Regulas (ES) Nr. HR/2012 I pielikumā. Attiecīgā gadījumā konsultācijām būtu jāaptver arī darba drošības standarti. Konsultācijas var aptvert arī jautājumus, kas saistīti ar saimniecības vai uzņēmuma darbības ekonomiskajiem, lauksaimnieciskajiem un ekoloģiskajiem rādītājiem. Saimniekošanas un lauku saimniecību atbalsta pakalpojumiem būtu jāpalīdz lauksaimniekiem uzlabot un atvieglot saimniecības pārvaldību.

                              (16)

                              Lauku saimniecību konsultāciju pakalpojumi palīdz lauksaimniekiem, meža tiesiskajiem valdītājiem un MVU lauku apvidos uzlabot ilgtspējīgu saimniekošanu un viņu saimniecības vai uzņēmuma vispārējos darbības rezultātus. Tāpēc būtu jārosina gan šādu pakalpojumu organizēšana, gan tas, lai lauksaimnieki, meža tiesiskie valdītāji un MVU izmantotu konsultācijas. Lai uzlabotu piedāvāto konsultāciju kvalitāti un efektivitāti, būtu jāparedz konsultantu kvalifikācijas minimums un regulāra apmācība. Lauku saimniecību konsultāciju pakalpojumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulā (ES) Nr. …/2013 [HR], būtu jāpalīdz lauksaimniekiem novērtēt viņu lauku saimniecības darbības rezultātus un noteikt nepieciešamos uzlabojumus attiecībā uz obligātajām pārvaldības prasībām, labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem, klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulā (ES) Nr. …/2013 [DP], prasībām vai darbībām, kas saistītas ar klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, bioloģisko daudzveidību, ūdens aizsardzību, dzīvnieku slimību paziņošanu un inovāciju vismaz tiktāl, cik noteikts Regulas (ES) Nr. …/2013 [HR] I pielikumā. Attiecīgā gadījumā konsultācijām būtu jāaptver arī darba
                                    vai saimniecību
                                  drošības standarti. Konsultācijas var aptvert arī
                                    atbalstu jaunu lauksaimnieku darbības sākšanai, ilgtspējīgu saimniecības ekonomiskās darbības attīstību, vietējās pārstrādes un tirgvedības
                                  jautājumus, kas saistīti ar saimniecības vai uzņēmuma darbības ekonomiskajiem, lauksaimnieciskajiem un ekoloģiskajiem rādītājiem. Lauku saimniecību pārvaldības un lauku saimniecību atbalsta pakalpojumiem būtu jāpalīdz lauksaimniekiem uzlabot un atvieglot saimniecības pārvaldību.

         Grozījums Nr. 6

         Regulas priekšlikums

         19. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (19)

                              Lai uzlabotu lauku saimniecību un lauku uzņēmumu darbības ekonomiskos un ekoloģiskos rādītājus, palielinātu lauksaimniecības produktu tirdzniecības un pārstrādes nozares efektivitāti, nodrošinātu lauksaimniecības attīstībai vajadzīgo infrastruktūru un atbalstītu neienesīgos ieguldījumus, kas nepieciešami vides mērķu sasniegšanai, būtu jāsniedz atbalsts materiāliem ieguldījumiem, kas palīdz sasniegt šos mērķus. 2013. gada plānošanas periodā dažādi pasākumi aptvēra dažādas intervences jomas. Lai nodrošinātu vienkāršošanu, kā arī ļautu saņēmējiem izstrādāt un īstenot integrētus projektus ar lielāku pievienoto vērtību, visu veidu materiālie ieguldījumi būtu jāapvieno vienā pasākumā.
                                    Lai mērķtiecīgāk virzītu atbalstu, dalībvalstīm būtu jānosaka robežvērtība lauku saimniecībām, kuras var pretendēt uz atbalstu par ieguldījumiem, kas saistīti ar saimniecības dzīvotspēju, pamatojoties uz stipro un vājo pušu, iespēju un draudu (“SVID”) analīzes rezultātiem.

                              (19)

                              Lai uzlabotu lauku saimniecību un lauku uzņēmumu darbības ekonomiskos un ekoloģiskos rādītājus, palielinātu lauksaimniecības produktu tirdzniecības un pārstrādes nozares efektivitāti, nodrošinātu lauksaimniecības attīstībai vajadzīgo infrastruktūru un atbalstītu neienesīgos ieguldījumus, kas nepieciešami vides mērķu sasniegšanai, būtu jāsniedz atbalsts materiāliem ieguldījumiem, kas palīdz sasniegt šos mērķus. 2013. gada plānošanas periodā dažādi pasākumi aptvēra dažādas intervences jomas. Lai nodrošinātu vienkāršošanu, kā arī ļautu saņēmējiem izstrādāt un īstenot integrētus projektus ar lielāku pievienoto vērtību, visu veidu materiālie ieguldījumi būtu jāapvieno vienā pasākumā.

         Grozījums Nr. 7

         Regulas priekšlikums

         21. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (21)

                              Lauku apvidu attīstībai un konkurētspējai ir svarīgi radīt un attīstīt jaunus saimnieciskās darbības veidus, veidojot jaunas lauku saimniecības, jaunus uzņēmumus vai jaunus ieguldījumus ar lauksaimniecību nesaistītās darbībās. Saimniecību un uzņēmumu attīstības pasākumam būtu jāatvieglo gan jauno lauksaimnieku uzņēmumu sākotnējā izveide, gan šo saimniecību strukturālā pielāgošanās pēc sākotnējās izveides,
                                    gan
                                  lauksaimnieku darbības dažādošana, pievēršoties ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām, gan ar lauksaimniecību nesaistītu MVU izveidošana un attīstība lauku apvidos. Būtu jāveicina arī to mazo
                                    saimniecību
                                  attīstība, kas ir potenciāli ekonomiski
                                    dzīvotspējīgas
                                 . Lai nodrošinātu saskaņā ar šo pasākumu atbalstāmās jaunās saimnieciskās darbības dzīvotspēju, atbalsts būtu jāsaista ar nosacījumu, ka tiek iesniegts uzņēmējdarbības plāns. Atbalstam uzņēmuma darbības uzsākšanai būtu jāaptver tikai sākotnējais uzņēmējdarbības posms, nevis jākļūst par darbības atbalstu. Tāpēc, ja dalībvalstis izvēlas piešķirt atbalstu pa daļām, tām būtu jāaptver periods, kas nepārsniedz piecus gadus. Turklāt, lai rosinātu lauksaimniecības nozares pārstrukturēšanu, atbalsts
                                    ikgadēju maksājumu veidā
                                  būtu jāsniedz lauksaimniekiem,
                                    kuri ir iesaistījušies mazo lauksaimnieku shēmā, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. DP/2012 V sadaļu, un
                                  kuri apņemas nodot visu saimniecību un atbilstošās tiesības uz maksājumu citam lauksaimniekam
                                    , kas nav iesaistījies minētajā shēmā
                                 .

                              (21)

                              Lauku apvidu attīstībai un konkurētspējai ir svarīgi radīt un attīstīt jaunus saimnieciskās darbības veidus, veidojot jaunas lauku saimniecības,
                                    jaunas ražošanas nozares,
                                  jaunus uzņēmumus
                                    , kas saistīti ar lauksaimniecību un mežsaimniecību,
                                  vai jaunus ieguldījumus ar lauksaimniecību nesaistītās darbībās
                                    , jaunus ieguldījumus sociālajā lauksaimniecībā un jaunus ieguldījumus ar tūrismu saistītās darbībās
                                 . Saimniecību un uzņēmumu attīstības pasākumam būtu jāatvieglo jauno lauksaimnieku uzņēmumu sākotnējā izveide un šo saimniecību strukturālā pielāgošanās pēc sākotnējās izveides,
                                    kā arī jāveicina uzņēmējdarbība sieviešu vidū, tostarp
                                  lauksaimnieku darbības dažādošana, pievēršoties ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām, un ar lauksaimniecību nesaistītu MVU izveidošana un attīstība lauku apvidos. Būtu jāveicina arī to mazo
                                    ar lauksaimniecību un mežsaimniecību saistīto uzņēmumu
                                  attīstība, kas ir potenciāli ekonomiski
                                    dzīvotspējīgi
                                 . Lai nodrošinātu saskaņā ar šo pasākumu atbalstāmās jaunās saimnieciskās darbības dzīvotspēju, atbalsts būtu jāsaista ar nosacījumu, ka tiek iesniegts uzņēmējdarbības plāns. Atbalstam uzņēmuma darbības uzsākšanai būtu jāaptver tikai sākotnējais uzņēmējdarbības posms, nevis jākļūst par darbības atbalstu. Tāpēc, ja dalībvalstis izvēlas piešķirt atbalstu pa daļām, tām būtu jāaptver periods, kas nepārsniedz piecus gadus. Turklāt, lai rosinātu lauksaimniecības nozares pārstrukturēšanu, atbalsts būtu jāsniedz lauksaimniekiem, kuri apņemas nodot visu saimniecību un atbilstošās tiesības uz maksājumu citam lauksaimniekam.
                                    Lai šis pasākums būtu pievilcīgāks, atbalstam vajadzētu būt vienreizēja maksājuma veidā.

         Grozījums Nr. 8

         Regulas priekšlikums

         22. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (22)

                              MVU ir Savienības lauku ekonomikas pamats. Lauku saimniecību un ar lauksaimniecību nesaistītu uzņēmumu attīstībai vajadzētu būt vērstai uz nodarbinātības veicināšanu un kvalitatīvu darbvietu izveidošanu lauku apvidos, jau esošo darbvietu saglabāšanu, nodarbinātības sezonālo svārstību samazināšanu, nelauksaimniecisku nozaru attīstību ārpus lauksaimniecības un lauksaimniecības un pārtikas produktu ražošanas, vienlaikus sekmējot uzņēmumu integrāciju un vietējās starpnozaru saites. Būtu jārosina projekti, kas vienlaikus integrē lauksaimniecību, lauku tūrismu, veicinot ilgtspējīgu un atbildīgu tūrismu lauku apvidos, dabas un kultūras mantojuma saglabāšanu, kā arī ieguldījumi atjaunojamās enerģijas jomā.

                              (22)

                              MVU ir Savienības
                                    ilgtspējīgas
                                  lauku ekonomikas pamats. Lauku saimniecību un ar lauksaimniecību nesaistītu uzņēmumu attīstībai vajadzētu būt vērstai uz nodarbinātības veicināšanu un kvalitatīvu darbvietu izveidošanu lauku apvidos,
                                    jo īpaši jauniešiem, kā arī uz
                                  jau esošo darbvietu saglabāšanu, nodarbinātības sezonālo svārstību samazināšanu, nelauksaimniecisku nozaru attīstību ārpus lauksaimniecības un lauksaimniecības un pārtikas produktu ražošanas, vienlaikus sekmējot uzņēmumu integrāciju un vietējās starpnozaru saites
                                    saskaņā ar ilgtspējīgu reģionālo attīstību
                                 . Būtu jārosina projekti, kas vienlaikus integrē lauksaimniecību, lauku tūrismu, veicinot ilgtspējīgu un atbildīgu tūrismu lauku apvidos, dabas un kultūras mantojuma saglabāšanu, kā arī ieguldījumi atjaunojamu energoresursu jomā.
                                    Būtu jāstiprina lauku apvidu ilgtspējīga attīstība, veicinot saikni starp pilsētām un lauku apvidiem un starpreģionālo sadarbību.

         Grozījums Nr. 9

         Regulas priekšlikums

         27. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (27)

                              Ražotāju grupas palīdz lauksaimniekiem kopīgi risināt problēmas, ko viņu produktu tirdzniecībā, arī vietējos tirgos, rada aizvien pieaugoša konkurence un nākamā posma tirgu konsolidācija. Tāpēc būtu jāveicina ražotāju grupu izveide. Lai nodrošinātu ierobežoto finanšu resursu optimālāko izmantojumu, atbalsts būtu jāsaņem tikai ražotāju grupām, kas atbilst MVU definīcijai. Lai nodrošinātu to, ka ražotāju grupa kļūst par dzīvotspējīgu tiesību subjektu, uzņēmējdarbības plāna iesniegšanai vajadzētu būt nosacījumam, lai dalībvalstis atzītu ražotāju grupu. Lai nepieļautu darbības atbalsta piešķiršanu un saglabātu atbalsta stimulējošo funkciju, tā maksimālais ilgums būtu jāierobežo līdz pieciem gadiem.

                              (27)

                              Ražotāju grupas
                                    un organizācijas
                                  palīdz lauksaimniekiem kopīgi risināt problēmas, ko viņu produktu tirdzniecībā, arī vietējos tirgos, rada aizvien pieaugoša konkurence un nākamā posma tirgu konsolidācija. Tāpēc būtu jāveicina ražotāju grupu izveide
                                    un attīstība
                                 . Lai nodrošinātu ierobežoto finanšu resursu optimālāko izmantojumu, atbalsts būtu jāsaņem tikai ražotāju grupām, kas atbilst MVU definīcijai. Lai nodrošinātu to, ka ražotāju grupa kļūst par dzīvotspējīgu tiesību subjektu, uzņēmējdarbības plāna iesniegšanai vajadzētu būt nosacījumam, lai dalībvalstis atzītu ražotāju grupu. Lai nepieļautu darbības atbalsta piešķiršanu un saglabātu atbalsta stimulējošo funkciju, tā maksimālais ilgums būtu jāierobežo līdz pieciem gadiem.

         Grozījums Nr. 10

         Regulas priekšlikums

         28. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (28)

                              Agrovides un klimata maksājumiem būtu jāsaglabā svarīga loma, atbalstot lauku apvidu ilgtspējīgu attīstību un atsaucoties uz sabiedrības pieaugošo pieprasījumu pēc vides pakalpojumiem. Tiem būtu
                                    jāturpina mudināt lauksaimniekus un citus zemes apsaimniekotājus
                                  kalpot visai sabiedrībai, ieviešot vai turpinot izmantot lauksaimniecības praksi, kas veicina klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām un ir saderīga ar vides, ainavas un tās elementu, dabas resursu, augsnes un ģenētiskās daudzveidības aizsardzību un uzlabošanu. Šajā sakarībā īpaša uzmanība būtu jāvelta ģenētisko resursu saglabāšanai lauksaimniecībā un to lauksaimniecības sistēmu papildu vajadzībām, kurām ir liela bioloģiskā vērtība. Maksājumiem būtu jāpalīdz segt papildu izmaksas un negūtos ienākumus, ko izraisījusi saistību uzņemšanās
                                    , un tiem būtu jāattiecas tikai uz saistībām, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus un prasības saskaņā ar principu “maksā piesārņotājs”
                                 . Daudzās situācijās sinerģija, kas izriet no saistībām, ko kopīgi uzņēmusies lauksaimnieku grupa, palielina labvēlīgo ietekmi uz vidi un klimatu. Tomēr kopīga darbība rada papildu darījumu izmaksas, kas būtu pienācīgi jākompensē. Lai nodrošinātu to, ka lauksaimnieki
                                    un citi zemes apsaimniekotāji

                                 varētu pareizi izpildīt saistības, kuras tie uzņēmušies, dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt viņiem iespēju apgūt vajadzīgās prasmes un zināšanas. Dalībvalstu centieni būtu jāsaglabā 2007.–2013. gada plānošanas perioda līmenī
                                    , un
                                  dalībvalstīm vismaz 25 % no kopējā ELFLA ieguldījuma katrai lauku attīstības programmai
                                    būtu jātērē
                                  klimata pārmaiņu seku mazināšanas un pielāgošanās vajadzībām un zemes apsaimniekošanai, veicot agrovides
                                    un
                                  klimata, bioloģiskās lauksaimniecības
                                    pasākumus un
                                  maksājumus
                                    apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi.

                              (28)

                              Agrovides un klimata maksājumiem būtu jāsaglabā svarīga loma, atbalstot lauku apvidu ilgtspējīgu attīstību un atsaucoties uz sabiedrības pieaugošo pieprasījumu pēc vides pakalpojumiem. Tiem būtu
                                    prioritārā kārtā jāmudina lauksaimnieki
                                  kalpot visai sabiedrībai, ieviešot vai turpinot izmantot lauksaimniecības praksi, kas veicina klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām un ir saderīga ar vides, ainavas un tās elementu, dabas resursu, augsnes un ģenētiskās daudzveidības aizsardzību un uzlabošanu. Šajā sakarībā īpaša uzmanība būtu jāvelta ģenētisko resursu saglabāšanai lauksaimniecībā un to lauksaimniecības sistēmu papildu vajadzībām, kurām ir augsta dabas vērtība. Maksājumiem būtu jāpalīdz segt papildu izmaksas un negūtos ienākumus, ko izraisījusi saistību uzņemšanās.
                                    Ņemot vērā tiešo maksājumu shēmu, atzītu agrovides pasākumu īstenošana būtu jāuzskata par faktoru, kas veicina saistību izpildi vides aizsardzības jomā.
                                  Daudzās situācijās sinerģija, kas izriet no saistībām, ko kopīgi uzņēmusies lauksaimnieku grupa, palielina labvēlīgo ietekmi uz vidi un klimatu. Tomēr kopīga darbība rada papildu darījumu izmaksas, kas būtu pienācīgi jākompensē. Lai nodrošinātu to, ka lauksaimnieki var pareizi izpildīt saistības, kuras tie uzņēmušies, dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt viņiem iespēju apgūt vajadzīgās prasmes un zināšanas. Dalībvalstu centieni būtu jāsaglabā 2007.–2013. gada plānošanas perioda līmenī. Dalībvalstīm
                                    arī vajadzētu
                                  vismaz 25 % no kopējā ELFLA ieguldījuma katrai lauku attīstības programmai
                                    tērēt
                                  klimata pārmaiņu seku mazināšanas un pielāgošanās vajadzībām un zemes apsaimniekošanai, veicot agrovides, klimata
                                    un
                                  bioloģiskās lauksaimniecības maksājumus.
                                    Lauku saimniecību apsaimniekotājiem vajadzētu būt tiesībām uz šo pasākumu prioritārā kārtā.

         Grozījums Nr. 11

         Regulas priekšlikums

         30. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (30)

                              Maksājumiem par pāreju uz bioloģisko lauksaimniecību vai tās saglabāšanu būtu jāmudina lauksaimnieki piedalīties šādās programmās, tādējādi atsaucoties uz sabiedrības pieaugošo pieprasījumu izmantot videi nekaitīgas lauksaimniecības metodes un ievērot augstus dzīvnieku labturības standartus. Lai palielinātu ieguvumus bioloģiskās daudzveidības jomā, ko nodrošina šis pasākums, būtu jāveicina tas, lai lauksaimnieku kolektīvie līgumi vai sadarbība aptvertu lielākas piegulošās teritorijas. Lai izvairītos no lauksaimnieku masveida atgriešanās pie tradicionālās lauksaimniecības, būtu jāatbalsta gan pārejas, gan saglabāšanas pasākumi. Maksājumiem būtu jāpalīdz segt papildu izmaksas un negūtos ienākumus, kas izriet no saistību uzņemšanās, un tiem būtu jāattiecas tikai uz saistībām, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus un prasības.

                              (30)

                              Maksājumiem par pāreju uz bioloģisko lauksaimniecību vai tās saglabāšanu būtu jāmudina lauksaimnieki piedalīties šādās programmās, tādējādi atsaucoties uz sabiedrības pieaugošo pieprasījumu izmantot videi nekaitīgas lauksaimniecības metodes un ievērot augstus dzīvnieku labturības standartus. Lai palielinātu sinerģiju bioloģiskās daudzveidības jomā, ko nodrošina šis pasākums, būtu jāveicina tas, lai lauksaimnieku
                                    vai citu zemes apsaimniekotāju
                                  kolektīvie līgumi vai sadarbība aptvertu lielākas piegulošās teritorijas. Lai izvairītos no lauksaimnieku masveida atgriešanās pie tradicionālās lauksaimniecības, būtu jāatbalsta gan pārejas, gan saglabāšanas pasākumi. Maksājumiem būtu jāpalīdz segt papildu izmaksas un negūtos ienākumus, kas izriet no saistību uzņemšanās, un tiem būtu jāattiecas tikai uz saistībām, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus un prasības.

         Pamatojums

         Skatīt atbilstošo 30. panta grozījumu.

         Grozījums Nr. 12

         Regulas priekšlikums

         33. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (33)

                              Lai nodrošinātu Savienības līdzekļu efektīvu izmantošanu un vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem visā Savienībā, kalnu apgabali un apgabali, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi, būtu jādefinē saskaņā ar objektīviem kritērijiem. Attiecībā uz apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, tiem vajadzētu būt biofizikāliem kritērijiem, kas pamatojas uz stabiliem zinātniskiem pierādījumiem. Būtu
                                    jāpieņem pārejas noteikumi, lai veicinātu maksājumu pakāpenisku izbeigšanu apgabalos, kas šo kritēriju piemērošanas rezultātā vairs netiks uzskatīti par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi
                                 .

                              (33)

                              Lai nodrošinātu Savienības līdzekļu efektīvu izmantošanu un vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem visā Savienībā, kalnu apgabali un apgabali, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi, būtu jādefinē saskaņā ar objektīviem kritērijiem. Attiecībā uz apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, tiem vajadzētu būt biofizikāliem kritērijiem, kas pamatojas uz stabiliem zinātniskiem pierādījumiem.
                                    Komisijai līdz 2014. gada 31. decembrim
                                  būtu
                                    jāiesniedz tiesību akta priekšlikums par obligāto biofizikālo kritēriju un atbilstošo robežvērtību noteikšanu, kuri jāpiemēro turpmākajiem ierobežojumiem, kā arī attiecīgi noteikumi par precizēšanu un pārejas kārtību
                                 .

         Grozījums Nr. 13

         Regulas priekšlikums

         37. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (37)

                              Lauksaimnieki mūsdienās ir pakļauti arvien pieaugošiem ekonomikas un vides riskiem, ko izraisa klimata pārmaiņas un lielāks cenu svārstīgums. Šajā sakarībā lauksaimniekiem arvien nozīmīgāka kļūst efektīva risku pārvaldība. Šā iemesla dēļ būtu jāizveido riska pārvaldības pasākums, lai palīdzētu lauksaimniekiem novērst parastākos riskus, ar kuriem tie saskaras. Tāpēc ar šo pasākumu būtu jāatbalsta lauksaimnieki, lai segtu ražas, dzīvnieku un augu apdrošināšanas prēmijas, kā arī kopfondu izveidošanas izmaksas un kompensāciju, ko šādi fondi izmaksā lauksaimniekiem par zaudējumiem, kuri radušies dzīvnieku vai augu slimību uzliesmojuma
                                    vai
                                  vides incidentu rezultātā. Tam būtu jāaptver arī ienākumu stabilizācijas instruments kopfonda veidā, lai atbalstītu lauksaimniekus, kuru ienākumi ir stipri samazinājušies. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem visā Savienībā, nepieļautu konkurences kropļojumus un garantētu Savienības starptautisko saistību ievērošanu, būtu jāparedz īpaši nosacījumi attiecībā uz atbalsta piešķiršanu šiem pasākumiem. Lai nodrošinātu ELFLA budžeta līdzekļu efektīvu izmantošanu, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar kuriem nosaka kopfondiem izsniegtu komercaizdevumu minimālo un maksimālo termiņu.

                              (37)

                              Lauksaimnieki mūsdienās ir pakļauti arvien pieaugošiem ekonomikas un vides riskiem, ko izraisa klimata pārmaiņas un lielāks cenu svārstīgums. Šajā sakarībā lauksaimniekiem arvien nozīmīgāka kļūst efektīva risku pārvaldība. Šā iemesla dēļ būtu jāizveido riska pārvaldības pasākums, lai palīdzētu lauksaimniekiem novērst parastākos riskus, ar kuriem tie saskaras. Tāpēc ar šo pasākumu būtu jāatbalsta lauksaimnieki
                                    vai lauksaimnieku grupas
                                 , lai segtu ražas, dzīvnieku un augu apdrošināšanas prēmijas, kā arī kopfondu izveidošanas izmaksas un kompensāciju, ko šādi fondi izmaksā lauksaimniekiem par zaudējumiem, kuri radušies dzīvnieku vai augu slimību uzliesmojuma
                                    , kaitīgu organismu,
                                  vides incidentu
                                    vai nelabvēlīgu klimatisko apstākļu
                                  rezultātā. Tam būtu jāaptver arī ienākumu stabilizācijas instruments kopfonda
                                    vai apdrošināšanas līguma
                                  veidā, lai atbalstītu lauksaimniekus, kuru ienākumi ir stipri samazinājušies. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem visā Savienībā, nepieļautu konkurences kropļojumus un garantētu Savienības starptautisko saistību ievērošanu, būtu jāparedz īpaši nosacījumi attiecībā uz atbalsta piešķiršanu šiem pasākumiem. Lai nodrošinātu ELFLA budžeta līdzekļu efektīvu izmantošanu, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar kuriem nosaka kopfondiem izsniegtu komercaizdevumu minimālo un maksimālo termiņu.

         Grozījums Nr. 14

         Regulas priekšlikums

         38. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (38)

                              LEADER pieeja vietējās attīstības jomā vairāku gadu laikā ir pierādījusi savu lietderību lauku apvidu attīstības veicināšanā, ar augšupējo pieeju pilnībā ņemot vērā daudznozaru vajadzības vietējai lauku attīstībai. Tāpēc LEADER būtu jāturpina arī nākotnē, un tās piemērošanai arī turpmāk vajadzētu būt obligātai visās lauku attīstības programmās.

                              (38)

                              LEADER pieeja vietējās attīstības jomā vairāku gadu laikā ir pierādījusi savu lietderību lauku apvidu attīstības veicināšanā, ar augšupējo pieeju pilnībā ņemot vērā daudznozaru vajadzības vietējai lauku attīstībai. Tāpēc LEADER būtu jāturpina arī nākotnē, un tās piemērošanai arī turpmāk vajadzētu būt obligātai visās lauku attīstības programmās.
                                    Būtu jāveic turpmāka sinerģiju izpēte, veicinot sadarbību ar vietējiem attīstības jomas dalībniekiem jaunattīstības valstīs un pilnībā ņemot vērā tradicionālās zināšanas, kā noteikts ANO Deklarācijā par pamatiedzīvotāju tiesībām un ANO Konvencijā par bioloģisko daudzveidību, lai sekmētu ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, kas atbilst vides, augsnes un ģenētiskās daudzveidības aizsardzības un uzlabošanas principiem.

         Pamatojums

         Tradicionālās un vietējās zināšanas un kopienas iedibināti jauninājumi veido plašu uzkrāto praktisko zināšanu un zināšanu ieguves spēju bāzi, kas nepieciešama ilgtspējas un attīstības mērķu sasniegšanai. Sinerģiju izpētei sadarbībā ar vietējiem attīstības jomas dalībniekiem attiecīgi jāatbilst ANO Konvencijā par bioloģisko daudzveidību un ANO Deklarācijā par pamatiedzīvotāju tiesībām ietvertajiem principiem attiecībā uz pamatiedzīvotāju un vietējo kopienu tradicionālo zināšanu un prakses aizsardzību.

         Grozījums Nr. 15

         Regulas priekšlikums

         40. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (40)

                              ELFLA atbalstam LEADER vietējai attīstībai būtu jāaptver visi vietējās attīstības stratēģiju sagatavošanas un īstenošanas un vietējo rīcības grupu darbības aspekti, kā arī sadarbība starp teritorijām un grupām, kuras realizē augšupēju un sabiedrības virzītu vietējo attīstību. Lai tiem partneriem lauku apvidos, kuri vēl neizmanto LEADER, dotu iespēju izmēģināt vietējās attīstības stratēģiju un sagatavoties tās izstrādei un darbībai, būtu jāfinansē arī “LEADER darbības uzsākšanas komplekts”. Lai nodrošinātu ELFLA budžeta līdzekļu efektīvu un lietderīgu izmantošanu, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar kuriem detalizēti nosaka attiecināmās vietējo rīcības grupu aktivizēšanas izmaksas.

                              (40)

                              ELFLA atbalstam LEADER vietējai attīstībai būtu jāaptver visi vietējās attīstības stratēģiju sagatavošanas un īstenošanas un vietējo rīcības grupu
                                    , kurās lēmumus ietekmē kopiena un notiek sadarbība ar citiem attiecīgiem dalībniekiem,
                                  darbības aspekti, kā arī sadarbība starp teritorijām un grupām, kuras realizē augšupēju un sabiedrības virzītu vietējo attīstību. Lai tiem partneriem lauku apvidos, kuri vēl neizmanto LEADER, dotu iespēju izmēģināt vietējās attīstības stratēģiju un sagatavoties tās izstrādei un darbībai, būtu jāfinansē arī “LEADER darbības uzsākšanas komplekts”. Lai nodrošinātu ELFLA budžeta līdzekļu efektīvu un lietderīgu izmantošanu
                                    un LEADER pieejas īstenošanu
                                 , saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar kuriem detalizēti nosaka attiecināmās vietējo rīcības grupu aktivizēšanas izmaksas
                                    un kuri ļauj pieņemt noteikumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pilnībā īsteno kopienas virzītu pieeju
                                 .

         Grozījums Nr. 16

         Regulas priekšlikums

         50. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (50)

                                    ELFLA būtu jāpauž Savienības atzinība par to, kā vietējās attīstības pieejas un transnacionālā dimensija var papildināt viena otru, jo īpaši tad, ja izvēlēta novatoriska pieeja. Tas būtu jādara, piešķirot balvas nelielam skaitam projektu, kuriem piemīt šīs īpašības. Balvām būtu jāpapildina citi lauku attīstības politikas ietvaros pieejamie finansējuma avoti, paužot atzinību jebkuram piemērotam progresīvam projektam neatkarīgi no tā, vai šis projekts ir finansēts arī ar lauku attīstības programmas līdzekļiem.

                        svītrots

         Grozījums Nr. 17

         Regulas priekšlikums

         51. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (51)

                              Lauku attīstības programmām būtu jānodrošina novatoriskas darbības, kas veicina resursefektīvu, ražīgu lauksaimniecības nozari ar zemu emisiju līmeni, sniedzot atbalstu no EIP lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai. EIP vajadzētu veicināt novatorisku risinājumu ātrāku un plašāku ieviešanu praksē. EIP būtu jārada pievienotā vērtība, uzlabojot ar inovācijām saistīto instrumentu izmantošanu un efektivitāti un sinerģiju starp tiem. EIP būtu jānovērš nepilnības, labāk sasaistot pētniecību un praktisko lauksaimniecību.

                              (51)

                              Lauku attīstības programmām būtu jānodrošina novatoriskas darbības, kas veicina resursefektīvu, ražīgu lauksaimniecības nozari ar zemu emisiju līmeni, sniedzot atbalstu no EIP lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai. EIP vajadzētu veicināt novatorisku risinājumu ātrāku un plašāku ieviešanu praksē. EIP būtu jārada pievienotā vērtība, uzlabojot ar inovācijām saistīto instrumentu izmantošanu un efektivitāti un sinerģiju starp tiem. EIP būtu jānovērš nepilnības, labāk sasaistot pētniecību un praktisko lauksaimniecību
                                    , tādējādi veicinot dialogu
                                 .

         Grozījums Nr. 18

         Regulas priekšlikums

         52. apsvērums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (52)

                              Novatorisku projektu īstenošana saistībā ar EIP lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai būtu jāveic darba grupām, kas apvieno lauksaimniekus, pētniekus, konsultantus, uzņēmumus un citus dalībniekus, kas saistīti ar inovācijām lauksaimniecības nozarē. Lai nodrošinātu to, ka šādu projektu rezultāti labvēlīgi ietekmē nozari kopumā,
                                    šie rezultāti
                                  būtu
                                    jāizplata
                                 .

                              (52)

                              Novatorisku projektu īstenošana saistībā ar EIP lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai būtu jāveic darba grupām, kas apvieno lauksaimniekus, pētniekus, šajā nozarē iesaistītās universitātes, konsultantus, uzņēmumus un citus dalībniekus, kas saistīti ar inovācijām lauksaimniecības nozarē. Lai nodrošinātu to, ka šādu projektu rezultāti labvēlīgi ietekmē nozari kopumā, būtu
                                    jāveicina šo rezultātu izplatīšana un no dažādiem avotiem, tostarp tehniskās palīdzības budžeta, būtu jāfinansē izplatīšanas pasākumi
                                 .
                                    Būtu jāveicina sadarbība ar tiem jaunattīstības valstu inovāciju tīkliem, kuriem ir līdzīgi mērķi, jo īpaši ar tiem, kuri atbalsta decentralizētu līdzdalīgu pētniecību un zināšanu izplatīšanu par labāko ilgstpējīgas lauksaimniecības praksi, tostarp par shēmām, kas ir īpaši izstrādātas sievietēm.

         Grozījums Nr. 19

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (d)

                              “darbība”: projekts, projektu grupa, līgums, vienošanās vai cits pasākums, kas izraudzīts saskaņā ar attiecīgās lauku attīstības programmas kritērijiem un ko īsteno viens vai vairāki saņēmēji, tādējādi palīdzot sasniegt vienu vai vairākas Savienības lauku attīstības prioritātes;

                              (d)

                              “darbība”: projekts, projektu grupa, līgums, vienošanās vai cits pasākums, kas izraudzīts saskaņā ar attiecīgās lauku attīstības programmas kritērijiem un ko īsteno viens vai vairāki saņēmēji, tādējādi palīdzot sasniegt vienu vai vairākas Savienības lauku attīstības prioritātes
                                    , tostarp iespēju apvienot dažādu Vienotās stratēģijas sistēmas (VSS) fondu sniegto atbalstu, tai skaitā saskaņā ar ERAF un ESF līdzfinansēto programmu vienoto prioritāro virzienu, kā noteikts Regulas (ES) Nr. …/2013 [CSF] 87. panta 1. punktā
                                 ;

         Grozījums Nr. 20

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (f)

                              “uzraudzības un novērtēšanas sistēma”: vispārēja pieeja, kuru izstrādājusi Komisija un dalībvalstis un kurā noteikts ierobežots skaits kopīgu rādītāju, kas saistīti ar sākotnējo stāvokli un programmu
                                    finansiālo izpildi
                                 , iznākumiem, rezultātiem un
                                    ietekmi
                                 ;

                              (f)

                              “uzraudzības un novērtēšanas sistēma”: vispārēja pieeja, kuru izstrādājusi Komisija un dalībvalstis un kurā noteikts ierobežots skaits kopīgu rādītāju, kas saistīti ar sākotnējo stāvokli un programmu iznākumiem, rezultātiem un
                                    finansiālo izpildi; nav nepieciešams, lai sistēma būtu tikai un vienīgi metriska, un attiecīgo gadījumos, izmantojot piemērotas metodes, šādu pieeju var aizstāt ar tādu pieeju programmas rādītājiem, kura balstās uz kvalitāti
                                 ;

         Grozījums Nr. 21

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – ja apakšpunkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (ja)

                                    “pārejas reģioni”: reģioni, kuru iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju nav mazāks par 75 % un nav lielāks par 90 % no vidējā IKP 27 ES dalībvalstīs;

         Pamatojums

         Pārejas reģioni būtu jāņem vērā saskaņā ar grozījumu 65. pantā par fonda ieguldījumu.

         Grozījums Nr. 22

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – l apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (l)

                              “darījuma izmaksas”: izmaksas,
                                    kas saistītas ar saistībām, bet nav tieši attiecināmas uz to izpildi
                                 ;

                              (l)

                              “darījuma izmaksas”: izmaksas,
                                    ko netieši rada saistību izpilde; tās var aprēķināt, pamatojoties uz standarta izmaksām
                                 ;

         Grozījums Nr. 23

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – la apakšpunkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (la)

                                    “ražošanas sistēma”: zemes un ražošanas resursu komplekss, kas tiek pārvaldīts kā kopums;

         Grozījums Nr. 143

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – ma apakšpunkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (ma)

                                    “agromežsaimniecība”: ražošanas sistēma, kurā koki un kultivēti vai ganību augi tiek audzēti kopā vai to pašu zemes gabalu malās;

         Grozījums Nr. 24

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – o apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (o)

                              “nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi”: laikapstākļi, piemēram, sals, vētra
                                    un
                                  krusa, ledus, spēcīgs lietus vai ārkārtīgs sausums, ko var pielīdzināt dabas katastrofai;

                              (o)

                              “nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi”: laikapstākļi, piemēram, sals, vētra
                                    , cikloni,
                                  krusa, ledus, spēcīgs lietus vai ārkārtīgs sausums, ko var pielīdzināt dabas katastrofai;

         Grozījums Nr. 25

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – r apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (r)

                              “dabas katastrofa”: dabas izraisīts biotisks vai abiotisks notikums, kura rezultātā tiek ievērojami traucētas lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas un meža struktūras un kurš varētu nodarīt būtisku ekonomisku kaitējumu lauksaimniecības
                                    un

                                 meža nozarei;

                              (r)

                              “dabas katastrofa”: dabas izraisīts biotisks vai abiotisks notikums, kura rezultātā tiek ievērojami traucētas lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas un meža struktūras un kurš varētu nodarīt būtisku ekonomisku kaitējumu lauksaimniecības
                                    vai

                                 mežsaimniecības nozarei;

         Grozījums Nr. 26

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – s apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (s)

                              “katastrofāls notikums”: neparedzēts biotisks vai abiotisks notikums, kuru izraisījusi cilvēka darbība un kura rezultātā tiek ievērojami traucētas lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas un meža struktūras, un kurš varētu nodarīt būtisku ekonomisku kaitējumu lauksaimniecības
                                    un

                                 meža nozarei;

                              (s)

                              “katastrofāls notikums”: neparedzēts biotisks vai abiotisks notikums, kuru izraisījusi cilvēka darbība un kura rezultātā tiek ievērojami traucētas lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas un meža struktūras, un kurš varētu nodarīt būtisku ekonomisku kaitējumu lauksaimniecības
                                    vai

                                 mežsaimniecības nozarei;

         Grozījums Nr. 27

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – t apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (t)

                              “īsa piegādes ķēde”: piegādes ķēde, kurā iesaistīts neliels skaits ekonomikas dalībnieku, kuri apņēmušies sadarboties, attīstīt vietējo ekonomiku un uzturēt ciešas ģeogrāfiskās un sociālās attiecības starp ražotājiem un patērētājiem;

                              (t)

                              “īsa piegādes ķēde”: piegādes ķēde, kurā iesaistīts neliels skaits ekonomikas dalībnieku,
                                    kas nodarbojas ar tiešo pārdošanu, darbojas vietējos tirgos un kopienas atbalstītā lauksaimniecības nozarē un

                                 kas apņēmušies sadarboties, attīstīt vietējo ekonomiku
                                    , izmantojot vietējo attīstības stratēģiju,
                                  un uzturēt ciešas ģeogrāfiskās un sociālās attiecības starp ražotājiem
                                    , pārstrādātājiem
                                  un patērētājiem;

         Pamatojums

         Lai veicinātu holistisku pieeju īsas piegādes ķēdes attīstībai un tiešā veidā risinātu lauku kopienu vajadzības, definīcijā par īsām piegādes ķēdēm būtu jāiekļauj īpaša norāde uz tādiem tirdzniecības kanāliem kā tiešā pārdošana, vietējie tirgi un kopienas atbalstīta lauksaimniecība, kas ļauj lauksaimniekiem un ražotājiem tirgot augstas kvalitātes pārtikas produktus.

         Grozījums Nr. 28

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – u apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (u)

                              “jaunais lauksaimnieks”: lauksaimnieks, kas pieteikuma iesniegšanas brīdī nav sasniedzis 40 gadu vecumu, kam ir atbilstošas profesionālās prasmes un kompetence un kas
                                    pirmo reizi dibina lauku saimniecību kā
                                  saimniecības vadītājs;

                              (u)

                              “jaunais lauksaimnieks”: lauksaimnieks, kas pieteikuma iesniegšanas brīdī
                                    ir vai vēl
                                  nav sasniedzis 40 gadu vecumu, kam ir atbilstošas profesionālās prasmes un kompetence un kas
                                    ir
                                  saimniecības vadītājs;

         Grozījums Nr. 29

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – xa apakšpunkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (xa)

                                    “lauksaimnieks”: aktīvs lauksaimnieks, kā noteikts Regulas (ES) Nr. …/2013 [DP] 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 9. pantā.

         Grozījums Nr. 30

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1. punkts – xb apakšpunkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (xb)

                                    “kopienas virzīta vietējā attīstība”: decentralizēta augšupēja pārvaldība un partnerība vietējā un apakšreģionālā līmenī, saskaņā ar kuru lauku ekonomikas dalībnieki tiek rosināti plānot un īstenot daudznozaru un platībatkarīgas vietējās attīstības stratēģijas, veicinot kopienas īpašumtiesības, spēju veidošanu un inovāciju;

         Grozījums Nr. 31

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 1.a punkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        1.a

                        Definīcijas, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. …/2013 [DP] 4. pantā, tiek izmantotas arī šīs regulas nolūkiem.

         Grozījums Nr. 32

         Regulas priekšlikums

         2. pants – 2. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  2.   Attiecībā uz
                        jaunā lauksaimnieka definīciju, kas dota 1. punkta u) apakšpunktā,
                      Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus, kuros paredz nosacījumus, ar kuriem juridisku personu var uzskatīt par “jauno lauksaimnieku”, un arī nosaka atvieglojuma periodu profesionālo prasmju apguvei.

                  2.   Attiecībā uz
                        jaunajiem lauksaimniekiem un mazajām saimniecībām
                      Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus, kuros paredz nosacījumus, ar kuriem saskaņā juridisku personu var uzskatīt par “jauno lauksaimnieku”
                        vai “mazo lauksaimnieku”
                     , tostarp noteikt atvieglojuma periodu profesionālo prasmju apguvei
                        , ņemot vērā katras dalībvalsts īpatnības
                     .

         Grozījums Nr. 33

         Regulas priekšlikums

         3. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  ELFLA palīdz īstenot stratēģiju “Eiropa 2020”, sekmējot ilgtspējīgu lauku attīstību visā Savienībā, papildinot citus kopējās lauksaimniecības politikas (turpmāk “KLP”) instrumentus, kohēzijas politiku un kopējo zivsaimniecības politiku. Tā veicina teritorijas un vides ziņā līdzsvarotāku, klimatam labvēlīgāku, noturīgāku un novatoriskāku Savienības lauksaimniecības
                        nozari
                     .

                        Saskaņā ar Eiropas lauku attīstības stratēģiju
                      ELFLA palīdz īstenot stratēģiju “Eiropa 2020”, sekmējot ilgtspējīgu lauku attīstību visā Savienībā, papildinot citus kopējās lauksaimniecības politikas (turpmāk “KLP”) instrumentus,
                        un nodrošina saskaņotību un papildināmību
                      ar kohēzijas politiku un kopējo zivsaimniecības politiku. Tā veicina teritorijas un vides ziņā līdzsvarotāku, klimatam labvēlīgāku, noturīgāku
                        , konkurētspējīgāku, produktīvāku
                      un novatoriskāku Savienības lauksaimniecības
                        un mežsaimniecības nozares un svarīgu lauku teritoriju attīstību
                     .

         Pamatojums

         Tā kā 4. un 5. pantā minētie ELFLA mērķi attiecas arī uz pasākumiem, kas paredzēti lauku teritorijām ārpus lauksaimniecības nozarei, ELFLA uzdevuma formulējumam vajadzētu būt iekļaujošākam.

         Grozījums Nr. 34

         Regulas priekšlikums

         4. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  KLP vispārējā satvarā atbalsts lauku attīstībai palīdz sasniegt šādus mērķus:

                  KLP vispārējā satvarā atbalsts lauku attīstībai palīdz sasniegt šādus mērķus:

                              (1)

                              lauksaimniecības
                                    konkurētspēja
                                 ;

                              (1)

                                    veicināt
                                  lauksaimniecības
                                    un mežsaimniecības konkurētspēju
                                 ;

                              (2)

                              dabas resursu
                                    ilgtspējīga apsaimniekošana
                                  un klimata
                                    politika
                                 ;

                              (2)

                                    nodrošināt
                                  dabas resursu
                                    ilgtspējīgu apsaimniekošanu
                                  un klimata
                                    politiku
                                 ;

                              (3)

                                    līdzsvarota teritoriālā attīstība
                                  lauku
                                    apvidos
                                 .

                              (3)

                                    panākt
                                  lauku
                                    ekonomikas un kopienu līdzsvarotu teritoriālo attīstību, kas rada un saglabā nodarbinātību
                                 .

         Grozījums Nr. 35

         Regulas priekšlikums

         5. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  Lai sasniegtu lauku attīstības mērķus, kuri palīdz īstenot stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, izmanto šādas sešas Savienības lauku attīstības prioritātes, kuras sasaucas ar VSS attiecīgajiem tematiskajiem mērķiem:

                  Lai sasniegtu lauku attīstības mērķus, kuri palīdz īstenot stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, izmanto šādas sešas Savienības lauku attīstības prioritātes, kuras sasaucas ar VSS attiecīgajiem tematiskajiem mērķiem:

                  (1)   veicināt zināšanu pārnesi un inovāciju lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un lauku apvidos, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

                  (1)   veicināt zināšanu pārnesi un inovāciju lauksaimniecībā, mežsaimniecībā un lauku apvidos, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

                              (a)

                              sekmēt inovāciju un zināšanu
                                    bāzi
                                  lauku apvidos,

                              (a)

                              sekmēt inovāciju
                                    , jaunus sadarbības veidus
                                  un zināšanu
                                    bāzes attīstību
                                  lauku apvidos,

                              (b)

                              stiprināt saikni starp lauksaimniecību un mežsaimniecību un pētniecību un inovāciju,

                              (b)

                              stiprināt saikni starp lauksaimniecību un mežsaimniecību un pētniecību un inovāciju,

                              (c)

                              rosināt mūžizglītību un profesionālo apmācību lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē;

                              (c)

                              rosināt mūžizglītību un profesionālo apmācību lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē
                                    , tostarp attiecībā uz zināšanām par lauku saimniecību drošību
                                 ;

                  (2)   uzlabot visu lauksaimniecības veidu konkurētspēju
                        un stiprināt saimniecību dzīvotspēju
                     , īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

                  (2)   uzlabot
                        saimniecību dzīvotspēju un
                      visu lauksaimniecības
                        un mežsaimniecības
                      veidu
                        un pārtikas nozares
                      konkurētspēju, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

                              (a)

                                    veicināt tādu saimniecību pārstrukturēšanu, kas saskaras ar nopietnām strukturālām problēmām, jo īpaši tas attiecas uz saimniecībām ar nelielu iesaisti tirgū, uz tirgu orientētām saimniecībām atsevišķās nozarēs un saimniecībām, kam nepieciešama lauksaimnieciskās darbības dažādošana,

                              (a)

                                    veicināt ieguldījumus novatoriskās saimniecību tehnoloģijās un atvieglot to izplatīšanu un ieviešanu,

                              (b)

                              atvieglot jaunās paaudzes ienākšanu lauksaimniecībā;

                              (b)

                              atvieglot
                                    jaunu, pilnībā izglītotu lauksaimnieku
                                  ienākšanu lauksaimniecībā
                                    , tostarp ar paaudžu nomaiņu,

                                    (ba)

                                    uzlabot visu saimniecību ekonomiskos rādītājus, palielināt līdzdalību tirgū, orientāciju uz tirgu un tirgu dažādošanu,

                                    (bb)

                                    veicināt saimniecību pārstrukturēšanu un modernizāciju,

                                    (bc)

                                    saglabāt produktīvu lauksaimniecību kalnu vai mazāk labvēlīgos apvidos, vai tālākajos reģionos,

                                    (bd)

                                    uzlabot lauksaimniecības pārtikas pārstrādes nozares konkurētspēju, tostarp paaugstinot efektivitāti, un palielināt lauksaimniecības produktu pievienoto vērtību;

                  (3)   veicināt pārtikas aprites organizēšanu un riska pārvaldību lauksaimniecībā, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

                  (3)   veicināt pārtikas aprites organizēšanu un riska pārvaldību lauksaimniecībā, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

                              (a)

                              labākai primāro ražotāju integrācijai pārtikas apritē, izmantojot kvalitātes shēmas, noieta veicināšanu vietējos tirgos un īsas piegādes ķēdes, ražotāju grupas un starpnozaru organizācijas,

                              (a)

                              labākai primāro ražotāju integrācijai pārtikas apritē, izmantojot kvalitātes shēmas, noieta veicināšanu vietējos tirgos un īsas piegādes ķēdes, ražotāju grupas un starpnozaru organizācijas,

                              (b)

                              lauku saimniecību riska pārvaldības atbalstam;

                              (b)

                              lauku saimniecību riska
                                    novēršanas un
                                  pārvaldības atbalstam;

                  (4)   atjaunot, saglabāt un uzlabot ekosistēmas,
                        kas atkarīgas no lauksaimniecības
                      un
                        mežsaimniecības
                     , īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

                  (4)   atjaunot, saglabāt un uzlabot ekosistēmas,
                        ko ietekmē lauksaimniecība
                      un
                        mežsaimniecība
                     , īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

                              (a)

                              atjaunot un saglabāt bioloģisko daudzveidību, arī Natura 2000 teritorijās, un bioloģiski vērtīgas lauksaimniecības sistēmas, un Eiropas ainavu stāvokli,

                              (a)

                              atjaunot un saglabāt bioloģisko daudzveidību, arī Natura 2000 teritorijās, un bioloģiski vērtīgas lauksaimniecības sistēmas, un Eiropas ainavu stāvokli,

                                    (aa)

                                    uzlabot dzīvnieku labturību,

                              (b)

                              uzlabot ūdens resursu apsaimniekošanu,

                              (b)

                              uzlabot ūdens resursu apsaimniekošanu,

                              (c)

                              uzlabot augsnes apsaimniekošanu;

                              (c)

                              uzlabot augsnes apsaimniekošanu;

                  (5)   veicināt resursu efektīvu izmantošanu un atbalstīt pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

                  (5)   veicināt resursu efektīvu izmantošanu un atbalstīt pret klimata pārmaiņām noturīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

                              (a)

                              palielināt ūdens izmantošanas efektivitāti lauksaimniecībā,

                              (a)

                              palielināt ūdens izmantošanas efektivitāti lauksaimniecībā,

                              (b)

                              palielināt enerģijas izmantošanas efektivitāti lauksaimniecībā un pārtikas pārstrādē,

                              (b)

                              palielināt enerģijas izmantošanas efektivitāti lauksaimniecībā un pārtikas pārstrādē,

                              (c)

                              sekmēt atjaunojamo energoresursu, blakusproduktu, atkritumu, atlieku un citu nepārtikas izejvielu piegādi un izmantošanu bioekonomikas vajadzībām,

                              (c)

                              sekmēt atjaunojamo energoresursu, blakusproduktu, atkritumu, atlieku un citu nepārtikas izejvielu piegādi un izmantošanu bioekonomikas vajadzībām,

                              (d)

                              samazināt slāpekļa oksīda un metāna emisijas lauksaimniecībā,

                              (d)

                              samazināt
                                    siltumnīcefekta gāzu
                                  un
                                    amonjaka

                                 emisiju lauksaimniecībā
                                    un uzlabot gaisa kvalitāti
                                 ,

                              (e)

                              veicināt oglekļa dioksīda piesaisti lauksaimniecībā un mežsaimniecībā;

                              (e)

                              veicināt oglekļa
                                    uzglabāšanu un
                                  piesaisti lauksaimniecībā un mežsaimniecībā,

                                    (ea)

                                    veicināt jaunu uz pētījumiem pamatotu produktu, piemērošanas metožu un procesu izmantošanu lauksaimniecības pārtikas vērtības ķēdē, lai uzlabotu bioloģiskās daudzveidības pārvaldību un resursefektivitāti;

                  (6)   veicināt sociālo iekļautību, nabadzības mazināšanu un ekonomisko attīstību lauku apvidos, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

                  (6)   veicināt sociālo iekļautību, nabadzības mazināšanu un ekonomisko attīstību lauku apvidos, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām,

                              (a)

                              veicināt dažādošanu, jaunu mazu uzņēmumu un darbvietu radīšanu,

                              (a)

                              veicināt dažādošanu, jaunu mazu uzņēmumu un darbvietu radīšanu,

                              (b)

                              sekmēt vietējo attīstību lauku apvidos,

                              (b)

                              sekmēt vietējo attīstību lauku apvidos,

                              (c)

                              uzlabot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) pieejamību, izmantošanu un kvalitāti lauku apvidos.

                              (c)

                              uzlabot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) pieejamību, izmantošanu un kvalitāti lauku apvidos.

                  Visas šīs prioritātes palīdz sasniegt transversālos mērķus inovācijas, vides, klimata pārmaiņu seku mazināšanas un pielāgošanās jomā.

                  Visas šīs prioritātes palīdz sasniegt transversālos mērķus inovācijas, vides, klimata pārmaiņu seku mazināšanas un pielāgošanās jomā.

         Grozījums Nr. 36

         Regulas priekšlikums

         6. pants – 1. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   ELFLA sniegtais atbalsts ir saskanīgs ar pasākumiem, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds.

                  1.   ELFLA sniegtais atbalsts ir saskanīgs ar pasākumiem, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds
                        vai citi Savienības finanšu instrumenti
                     .

         Grozījums Nr. 173

         Regulas priekšlikums

         6.a pants (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        6.a

                        pants

                        Politikas saskaņotība attīstības veicināšanai

                        Reforma nodrošina, ka saskaņā ar LESD 208. pantu KLP tiek ņemti vērā attīstības sadarbības mērķi, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācijas un citu starptautisku organizāciju apstiprinātie mērķi. Saskaņā ar šo regulu īstenotie pasākumi neapdraud jaunattīstības valstu, jo īpaši vismazāk attīstīto valstu (VAV), pārtikas ražošanas jaudu un ilgtermiņa nodrošinātību ar pārtiku, un tie veicina Savienības saistību izpildi klimata pārmaiņu mazināšanas jomā. Veicinot ilgtspējīgu lauksaimniecību, Savienībai būtu jāpamatojas uz secinājumiem, kas ietverti Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautiskajā novērtējumā attīstības jomā (IAASTD).

         Grozījums Nr. 37

         Regulas priekšlikums

         7. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   ELFLA dalībvalstīs darbojas ar lauku attīstības programmu starpniecību. Ar šīm programmām īsteno stratēģiju, lai ar III sadaļā minēto pasākumu kopumu sasniegtu Savienības lauku attīstības prioritātes, kuru sasniegšanai tiek prasīts atbalsts no ELFLA.

                  1.   ELFLA dalībvalstīs darbojas ar lauku attīstības programmu starpniecību. Ar šīm programmām īsteno stratēģiju, lai ar III sadaļā minēto pasākumu kopumu sasniegtu Savienības lauku attīstības prioritātes, kuru sasniegšanai tiek prasīts atbalsts no ELFLA.

                  2.   Dalībvalsts var iesniegt
                        vai nu
                      vienu programmu visai tās teritorijai, vai reģionālu programmu kopumu.

                  2.   Dalībvalsts var iesniegt vienu programmu visai tās teritorijai vai reģionālu programmu kopumu
                        , vai abus
                     .
                        Valsts līmenī īstenotus pasākumus neīsteno ar reģionālu programmu starpniecību.

                  3.   Dalībvalstis, kurām ir reģionālas programmas, var iesniegt apstiprināšanai arī valsts sistēmu, kas satur šo programmu kopējos elementus, neprasot atsevišķu budžeta piešķīrumu.

                  3.   Dalībvalstis, kurām ir reģionālas programmas, var iesniegt apstiprināšanai arī valsts sistēmu, kas satur šo programmu kopējos elementus, neprasot atsevišķu budžeta piešķīrumu.

         Grozījums Nr. 38

         Regulas priekšlikums

         8. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Dalībvalstis savās lauku attīstības programmās var iekļaut tematiskas apakšprogrammas,
                        kuras palīdz sasniegt Savienības lauku attīstības prioritātes un kuru mērķis ir risināt apzinātās
                      konkrētās vajadzības
                        , jo īpaši attiecībā uz
                     :

                  1.
                        Lai sekmētu lauku attīstības prioritāšu sasniegšanu,
                      dalībvalstis savās lauku attīstības programmās var iekļaut tematiskas apakšprogrammas,
                        ar kurām risina
                      konkrētās vajadzības. Šādas tematiskas apakšprogrammas var, inter alia, attiekties uz
                     :

                              (a)

                              jaunajiem lauksaimniekiem,

                              (a)

                              jaunajiem lauksaimniekiem,

                              (b)

                              mazām saimniecībām, kā minēts 20. panta 2. punkta trešajā daļā;

                              (b)

                              mazām saimniecībām, kā minēts 20. panta 2. punkta trešajā daļā;

                              (c)

                              kalnu apgabaliem, kā minēts 33. panta 2. punktā;

                              (c)

                              kalnu apgabaliem, kā minēts 33. panta 2. punktā;

                              (d)

                              īsām piegādes ķēdēm.

                              (d)

                              īsām piegādes ķēdēm;

                                    (da)

                                    sievietēm lauku apvidos.

                  III pielikumā ir dots orientējošs saraksts ar pasākumiem un darbību veidiem, kas ir īpaši svarīgi katrai tematiskajai apakšprogrammai.

                  III pielikumā ir dots orientējošs saraksts ar pasākumiem un darbību veidiem, kas ir īpaši svarīgi katrai tematiskajai apakšprogrammai.

                  2.   Tematiskās apakšprogrammas var attiekties arī uz īpašām vajadzībām, kas saistītas ar lauksaimniecības nozaru pārstrukturēšanu un būtiski ietekmē konkrēta lauku apvidus attīstību.

                  2.   Tematiskās apakšprogrammas var attiekties arī uz īpašām vajadzībām, kas saistītas ar lauksaimniecības nozaru pārstrukturēšanu un būtiski ietekmē konkrēta lauku apvidus attīstību
                        , vai citām dalībvalsts apzinātām īpašām vajadzībām
                     .

                  3.   Attiecībā uz darbībām, ko atbalsta saskaņā ar tematiskajām apakšprogrammām un kas saistītas ar mazām saimniecībām un īsām piegādes ķēdēm, I pielikumā noteiktās atbalsta likmes var paaugstināt par 10 procentu punktiem. Attiecībā uz jaunajiem lauksaimniekiem un kalnu apgabaliem maksimālās atbalsta likmes var paaugstināt saskaņā ar I pielikumu. Tomēr maksimālā kombinētā atbalsta likme nedrīkst pārsniegt 90 %.

                  3.   Attiecībā uz darbībām, ko atbalsta saskaņā ar tematiskajām apakšprogrammām un kas saistītas ar mazām saimniecībām un īsām piegādes ķēdēm, I pielikumā noteiktās atbalsta likmes var paaugstināt par 10 procentu punktiem.
                        Arī
                      attiecībā uz jaunajiem lauksaimniekiem un kalnu apgabaliem maksimālās atbalsta likmes var paaugstināt saskaņā ar I pielikumu. Tomēr maksimālā kombinētā atbalsta likme nedrīkst pārsniegt 90 %.

         Grozījums Nr. 39

         Regulas priekšlikums

         9. pants – 1. punkts – c apakšpunkts – 2. daļa – vii punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              vii)

                              ir plānotas iniciatīvas, ar kurām veicina izpratni un rosina novatoriskas darbības, un izveido darba grupas EIP lauksaimniecības
                                    ražīgumam
                                  un ilgtspējai,

                              vii)

                              ir plānotas iniciatīvas, ar kurām veicina izpratni un rosina novatoriskas darbības, un izveido darba grupas EIP
                                    lauksaimnieciskajai ražošanai,
                                  lauksaimniecības
                                    ekonomiskajai dzīvotspējai
                                  un ilgtspējai,

         Grozījums Nr. 40

         Regulas priekšlikums

         9. pants – 1. punkts – d apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              d)

                              Regulas (ES) Nr. [CSF/2012] 17. panta 4. punktā
                                    minēto ex ante nosacījumu un vajadzības gadījumā darbību novērtējumu un atskaites punktus, kas noteikti Regulas (ES) Nr. [CSF/2012] 19. panta īstenošanas vajadzībām
                                 ;

                              (d)

                                    to IV pielikumā minēto ex ante nosacījumu novērtējumu, kuri attiecas uz lauku attīstību un atbilst programmai, un vajadzības gadījumā
                                  Regulas (ES) Nr. …/2013 [CSF] 17. panta 4. punktā minētās darbības.

         Pamatojums

      Ex ante nosacījumiem lauku attīstības programmām nevajadzētu apdraudēt jomas, kas ir ārpus lauku attīstības politikas, un būtu jāizmanto vienīgi to apstākļu novērtēšanai, kas ir tieši saistīti ar programmas darbu.

         Grozījums Nr. 41

         Regulas priekšlikums

         9. pants – 1. punkts – f apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (f)

                              saistībā ar vietējo attīstību – konkrētu aprakstu par koordinācijas mehānismiem starp vietējās attīstības stratēģijām, 36. pantā minēto sadarbības pasākumu, 21. pantā minēto pasākumu pamatpakalpojumu sniegšanai un ciematu atjaunošanai lauku apvidos un atbalstu ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām lauku apvidos saskaņā ar 20. pantā minēto pasākumu lauku saimniecību un uzņēmējdarbības attīstībai lauku apvidos;

                              (f)

                              saistībā ar vietējo attīstību – konkrētu aprakstu par koordinācijas mehānismiem starp vietējās attīstības stratēģijām, 36. pantā minēto sadarbības pasākumu, 21. pantā minēto pasākumu pamatpakalpojumu sniegšanai un ciematu atjaunošanai lauku apvidos
                                    , ietverot saikni starp pilsētām un lauku apvidiem un starpreģionālo sadarbību,
                                  un atbalstu ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām lauku apvidos saskaņā ar 20. pantā minēto pasākumu lauku saimniecību un uzņēmējdarbības attīstībai lauku apvidos;

         Grozījums Nr. 42

         Regulas priekšlikums

         9. pants – 1. punkts – g apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (g)

                              aprakstu par pieeju inovācijai, lai veicinātu ražīgumu un resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, un ieguldījumu, lai sasniegtu 61. pantā minētos mērķus
                                    EIP
                                  lauksaimniecības
                                    ražīgumam
                                  un ilgtspējai;

                              (g)

                              aprakstu par pieeju inovācijai, lai veicinātu
                                    lauku saimniecību veikto ražošanu, to ekonomisko dzīvotspēju
                                  un resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, un ieguldījumu, lai sasniegtu 61. pantā minētos
                                    EIP
                                  mērķus –
                                    lauksaimniecisko ražošanu,
                                  lauksaimniecības
                                    ekonomisko dzīvotspēju
                                  un ilgtspēju;

         Grozījums Nr. 43

         Regulas priekšlikums

         9. pants – 1. punkts – j apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (j)

                              rādītāju plānu, kurā katrai programmā iekļautajai Savienības lauku attīstības prioritātei ir norādīti rādītāji un izvēlētie pasākumi
                                    un
                                  to
                                    plānotie iznākumi
                                  un plānotie izdevumi, sadalījumā starp publisko un privāto sektoru;

                              (j)

                              rādītāju plānu, kurā katrai programmā iekļautajai Savienības lauku attīstības prioritātei ir norādīti rādītāji un izvēlētie pasākumi
                                    ar
                                  to
                                    plānoto norisi un politiskajās nostādnēs pamatotiem rezultātiem
                                  un plānotie izdevumi, nodalot publisko un privāto sektoru;

         Pamatojums

         Lai nodrošinātu skaidru saikni starp politiskajiem mērķiem lauku attīstībā un tiem faktiem plānošanas dokumentos, kas pamato īpašu mērķu iekļaušanu, kuru sasniegšanai ir nepieciešama iesaistīšanās, programmu izpildes pasākumos joprojām ir jāpamatojas uz politiskajiem mērķiem.

         Grozījums Nr. 44

         Regulas priekšlikums

         9. pants – 1. punkts – m apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (m)

                              informāciju par savstarpēju papildināmību ar pasākumiem, ko finansē ar citiem kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem,
                                    no kohēzijas politikas budžeta vai no EJZF
                                 ;

                              (m)

                              informāciju par savstarpēju papildināmību ar pasākumiem, ko finansē ar citiem kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem,
                                    par mehānismiem, kas nodrošina koordināciju ar citu VSS fondu atbalstītiem pasākumiem, un par Regulas (ES) Nr. …/2013 [CSF] IV sadaļā minēto finansēšanas instrumentu izmantošanu
                                 ;

         Grozījums Nr. 45

         Regulas priekšlikums

         9. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (c)

                              atsevišķu konkrētu rādītāju plānu ar plānotajiem iznākumiem un plānotajiem izdevumiem sadalījumā starp publisko un privāto sektoru.

                              (c)

                              atsevišķu konkrētu rādītāju plānu ar
                                    plānotajiem rezultātiem, kas vērsti uz procesu un ir pamatoti politiskajās nostādnēs,
                                  un
                                    ar
                                  plānotajiem izdevumiem sadalījumā starp publisko un privāto sektoru.

         Pamatojums

         Lai nodrošinātu skaidru saikni starp politiskajiem mērķiem lauku attīstībā un tiem faktiem plānošanas dokumentos, kas pamato īpašu mērķu iekļaušanu, kuru sasniegšanai ir nepieciešama iesaistīšanās, programmu izpildes pasākumos joprojām ir jāpamatojas uz politiskajiem mērķiem.

         Grozījums Nr. 46

         Regulas priekšlikums

         10. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        Papildus
                      ex ante
                        nosacījumiem
                     , kas minēti IV pielikumā,
                        ELFLA
                      piemēro
                        vispārējos ex ante nosacījumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. [CSF/2012] IV pielikumā
                     .

                  Ex ante
                        nosacījumus
                     , kas minēti IV pielikumā, piemēro
                        ELFLA, ja tie ir atbilstoši un ja tos var attiecināt uz programmas prioritātēs norādītajiem specifiskajiem mērķiem
                     .

         Pamatojums

         Attīstības politika lauksaimniecības jomā nespēj apzināt citu politikas jomu izpildāmās prasības. Tikai galvenajiem šīs politikas ex ante nosacījumiem vajadzētu būt prasības veidā.

         Grozījums Nr. 47

         Regulas priekšlikums

         11. pants – 2.a punkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        2.a

                        Komisija var apstiprināt lauku attīstības programmu pirms partnerības līguma noslēgšanas ar dalībvalsti, ja Komisija uzskata, ka visi lauku attīstības programmas elementi atbilst šīs regulas noteikumiem un tām partnerības līguma daļām, kuras attiecas uz ELFLA.

         Grozījums Nr. 48

         Regulas priekšlikums

         12. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – ii punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    ii)

                                    vienam vai vairākiem pasākumiem paredzētās ELFLA ieguldījuma likmes izmaiņām,

                        svītrots

         Grozījums Nr. 49

         Regulas priekšlikums

         12. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – iv punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    iv)

                                    līdzekļu pārvietošanu starp pasākumiem, ko īsteno ar dažādām ELFLA ieguldījuma likmēm.

                        svītrots

         Grozījums Nr. 50

         Regulas priekšlikums

         12. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – iva punkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    iva)

                                    līdzekļu pārvietošanu starp programmām, lai izvairītos no ELFLA resursu zaudējumiem.

         Pamatojums

         Lai izvairītos no ES līdzekļu zaudējumiem dalībvalstīs, resursu pārdali starp lauku attīstības programmām vienā dalībvalstī var atļaut, ja īstenošanas analīze rāda, ka pastāv automātiskas atcelšanas risks.

         Grozījums Nr. 51

         Regulas priekšlikums

         12. pants – 1.a punkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        1.a

                        Komisija izdod šā panta 1. punktā minēto apstiprinājumu divu mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.

         Grozījums Nr. 52

         Regulas priekšlikums

         13. pants – 1. daļa – ievaddaļa

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  Komisija
                        ar īstenošanas aktiem pieņem procedūras noteikumus
                      un
                        termiņus
                      attiecībā uz:

                  Komisija
                        ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 90. pantu par procedūras noteikumiem
                      un
                        termiņiem
                      attiecībā uz:

         Pamatojums

         Minētais jautājums nav tikai tehnisks lēmums.

         Grozījums Nr. 53

         Regulas priekšlikums

         13. pants – 2. daļa

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 91. pantā minēto pārbaudes procedūru.

                        svītrots

         Grozījums Nr. 54

         Regulas priekšlikums

         14. pants – 1.a daļa (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        Lauku saimniecībām paredzētos pasākumus izmanto tikai tie lauksaimnieki, kas ir aktīvie lauksaimnieki, kā definēts Regulā (ES) Nr. …/2013 [DP].

         Grozījums Nr. 55

         Regulas priekšlikums

         15. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas uz profesionālās izglītības un prasmju apguves darbībām, demonstrējumu pasākumiem un informācijas pasākumiem. Profesionālās izglītības un prasmju apguves pasākumi var ietvert mācību kursus, darbseminārus un praktisko apmācību.

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas uz profesionālās izglītības un prasmju apguves darbībām, demonstrējumu pasākumiem un informācijas pasākumiem. Profesionālās izglītības un prasmju apguves pasākumi var ietvert mācību kursus, darbseminārus un praktisko apmācību.

                  Atbalsts var aptvert arī īstermiņa
                        lauku saimniecību
                      pieredzes apmaiņu
                        un
                      saimniecību apmeklējumus.

                  Atbalsts var aptvert arī īstermiņa pieredzes apmaiņu
                        lauku saimniecību un mežu apsaimniekošanas jomā, kā arī
                      saimniecību
                        un mežu
                      apmeklējumus.

                  2.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu ir paredzēts personām, kas iesaistītas lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē, zemes apsaimniekotājiem un citiem ekonomikas dalībniekiem, kas ir MVU, kuri darbojas lauku apvidos.

                  2.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu ir paredzēts personām, kas iesaistītas lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē, zemes apsaimniekotājiem un citiem ekonomikas dalībniekiem, kas ir MVU, kuri darbojas lauku apvidos.
                        Sniedzot atbalstu MVU saskaņā ar šo pasākumu, prioritāti var piešķirt MVU, kas saistīti ar lauksaimniecības un mežsaimniecības nozari.

                  Atbalsta saņēmējs ir mācību vai citas zināšanu pārneses un informācijas pasākuma veicējs.

                  Atbalsta saņēmējs ir mācību vai citas zināšanu pārneses un informācijas pasākuma veicējs
                        , kas var būt publiska struktūra
                     .

                  3.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu neattiecas uz sagatavošanas vai mācību kursiem, kas ir daļa no parastas izglītības programmas vai sistēmas vidējās vai augstākās izglītības līmenī.

                  3.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu neattiecas uz sagatavošanas vai mācību kursiem, kas ir daļa no parastas izglītības programmas vai sistēmas vidējās vai augstākās izglītības līmenī.

                  Struktūrām, kas piedāvā zināšanu pārneses un informācijas pakalpojumus, ir šā uzdevuma veikšanai piemērotas spējas personāla kvalifikācijas un regulāras apmācības ziņā.

                  Struktūrām, kas piedāvā zināšanu pārneses un informācijas pakalpojumus, ir šā uzdevuma veikšanai piemērotas spējas personāla kvalifikācijas un regulāras apmācības ziņā.

                  4.   Attiecināmās izmaksas saskaņā ar šo pasākumu ir zināšanu pārneses vai informācijas pasākuma organizēšanas un īstenošanas izmaksas. Demonstrējumu projektiem paredzēts atbalsts var segt arī attiecīgās ieguldījumu izmaksas. Attiecināmās izmaksas ir arī dalībnieku ceļa, uzturēšanās un dienas naudas izdevumi, kā arī lauksaimnieku aizvietošanas izmaksas.

                  4.   Attiecināmās izmaksas saskaņā ar šo pasākumu ir zināšanu pārneses vai informācijas pasākuma organizēšanas un īstenošanas izmaksas. Demonstrējumu projektiem paredzēts atbalsts var segt arī attiecīgās ieguldījumu izmaksas. Attiecināmās izmaksas ir arī dalībnieku ceļa, uzturēšanās un dienas naudas izdevumi, kā arī lauksaimnieku aizvietošanas izmaksas.

                  5.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus, kuros sīkāk norāda attiecināmās izmaksas, to struktūru minimālo kvalifikāciju, kas sniedz zināšanu pārneses pakalpojumus, un lauku saimniecību pieredzes apmaiņas programmu un saimniecību apmeklējumu ilgumu un saturu.

                  5.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus, kuros sīkāk norāda attiecināmās izmaksas, to struktūru minimālo kvalifikāciju, kas sniedz zināšanu pārneses pakalpojumus, un lauku saimniecību pieredzes apmaiņas programmu un saimniecību apmeklējumu ilgumu un saturu.

         Grozījums Nr. 56

         Regulas priekšlikums

         16. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķir, lai:

                  1.   Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķir, lai:

                              (a)

                              palīdzētu lauksaimniekiem, meža tiesiskajiem valdītājiem un MVU lauku apvidos izmantot konsultāciju pakalpojumus, kas uzlabotu viņu saimniecības, uzņēmuma un/vai ieguldījuma ekonomiskos un ekoloģiskos rādītājus, kā arī nekaitīgumu klimatam un noturību pret klimata pārmaiņām;

                              (a)

                              palīdzētu lauksaimniekiem, meža tiesiskajiem valdītājiem un MVU lauku apvidos izmantot konsultāciju pakalpojumus, kas uzlabotu viņu saimniecības, uzņēmuma un/vai ieguldījuma ekonomiskos un ekoloģiskos rādītājus, kā arī nekaitīgumu klimatam un noturību pret klimata pārmaiņām;

                              (b)

                              veicinātu saimniekošanas, lauku saimniecību atbalsta un lauku saimniecību konsultāciju pakalpojumu, kā arī mežsaimniecības konsultāciju pakalpojumu organizēšanu, ieskaitot Saimniecību konsultāciju sistēmu, kas minēta Regulas (ES) Nr. HR/2012 12., 13. un 14. pantā;

                              (b)

                              veicinātu saimniekošanas, lauku saimniecību atbalsta un lauku saimniecību konsultāciju pakalpojumu, kā arī mežsaimniecības konsultāciju pakalpojumu organizēšanu, ieskaitot Saimniecību konsultāciju sistēmu, kas minēta Regulas (ES) Nr. …/2013 [HR] 12., 13. un 14. pantā;

                              (c)

                              veicinātu konsultantu apmācību.

                              (c)

                              veicinātu konsultantu apmācību;

                                    (ca)

                                    atbalstītu jauno lauksaimnieku darbības sākšanu.

                  2.   Šā panta 1. punkta a)
                        un
                      c) apakšpunktā paredzētā atbalsta saņēmējs ir konsultāciju vai mācību pakalpojumu sniedzējs. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu piešķir iestādei vai struktūrai, kas izvēlēta, lai izveidotu saimniekošanas, lauku saimniecību atbalsta, lauku saimniecību konsultāciju vai mežsaimniecības konsultāciju pakalpojumus.

                  2.   Šā panta 1. punkta a), c)
                        un ca)
                      apakšpunktā paredzētā atbalsta saņēmējs ir konsultāciju vai mācību pakalpojumu sniedzējs. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu piešķir iestādei vai struktūrai, kas izvēlēta, lai izveidotu saimniekošanas, lauku saimniecību atbalsta, lauku saimniecību konsultāciju vai mežsaimniecības konsultāciju pakalpojumus.

                  3.   Iestādēm vai struktūrām, kas izvēlētas konsultāciju sniegšanai, ir piemēroti resursi, proti, regulāri apmācīts un kvalificēts personāls, pieredze konsultāciju sniegšanā un uzticamība jomās, kurās tās sniedz konsultācijas. Saņēmējus izvēlas ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Atlases
                        procedūra
                      ir
                        objektīva un
                      atvērta gan valsts, gan privātām struktūrām.

                  3.   Iestādēm vai struktūrām, kas izvēlētas konsultāciju sniegšanai, ir piemēroti resursi, proti, regulāri apmācīts un kvalificēts personāls, pieredze konsultāciju sniegšanā
                        un pierādīta neatkarība
                      un uzticamība jomās, kurās tās sniedz konsultācijas. Saņēmējus izvēlas ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Atlases
                        procedūru reglamentē publiskās tiesības, un tā
                      ir atvērta gan valsts, gan privātām struktūrām.
                        Tā ir objektīva un izslēdz kandidātus, kam ir interešu konflikts.

                  Sniedzot konsultācijas, konsultāciju pakalpojumu sniedzēji ievēro informācijas neizpaušanas saistības, kas minētas Regulas (ES) Nr. HR/2012 13. panta 2. punktā.

                  Sniedzot konsultācijas, konsultāciju pakalpojumu sniedzēji ievēro informācijas neizpaušanas saistības, kas minētas Regulas (ES) Nr. …/2013 [HR] 13. panta 2. punktā.

                        3.a

                        Saimniecību konsultatīvā sistēma atbilst Regulas (ES) Nr. …/2013 [HR] 12. pantā noteiktajām prasībām. Papildu atbalstu konsultāciju pakalpojumiem piešķir tikai tad, ja dalībvalsts ir izveidojusi saimniecību konsultatīvo sistēmu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/2013 [HR] 12. pantu.

                  4.   Konsultācijas lauksaimniekiem ir saistītas ar
                        vismaz vienu
                      Savienības lauku attīstības
                        prioritāti
                      un aptver
                        vismaz vienu
                      no šādiem elementiem:

                  4.   Konsultācijas lauksaimniekiem ir saistītas ar
                        divām vai vairākām
                      Savienības lauku attīstības
                        prioritātēm
                      un aptver
                        divus vai vairākus
                      no šādiem elementiem:

                              (a)

                              viena vai vairākas likumā noteiktās pārvaldības prasības un/vai labu lauksaimniecības un vides apstākļu standarti, kas minēti Regulas (ES) Nr. HR/2012 VI sadaļas I nodaļā;

                              (a)

                              viena vai vairākas likumā noteiktās pārvaldības prasības un/vai labu lauksaimniecības un vides apstākļu standarti, kas minēti Regulas (ES) Nr. …/2013 [HR] VI sadaļas I nodaļā;

                              (b)

                              attiecīgā gadījumā klimatam un videi labvēlīga lauksaimniecības prakse, kas noteikta Regulas (ES) Nr. DP/2012 III sadaļas 2. nodaļā, un lauksaimniecības zemes uzturēšana, kas minēta Regulas (ES) Nr. DP/2012 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

                              (b)

                              attiecīgā gadījumā klimatam un videi labvēlīga lauksaimniecības prakse, kas noteikta Regulas (ES) Nr. …/2013 [DP] III sadaļas 2. nodaļā, un lauksaimniecības zemes uzturēšana, kas minēta Regulas (ES) Nr. …/2013 [DP] 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

                              (c)

                              prasības vai darbības, kas saistītas ar klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, bioloģisko daudzveidību, ūdens un augsnes aizsardzību, dzīvnieku un augu slimību paziņošanu un inovācijām, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. HR/2012 I pielikumā;

                              (c)

                              prasības vai darbības, kas saistītas ar klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām, bioloģisko daudzveidību, ūdens un augsnes aizsardzību, dzīvnieku un augu slimību paziņošanu un inovācijām, kā izklāstīts Regulas (ES) Nr. …/2013 [HR] I pielikumā;

                              (d)

                              mazo saimniecību saimnieciskās darbības ilgtspējīga attīstība, kā definējušas dalībvalstis, un vismaz tajās lauku saimniecībās, kas piedalās mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā, kas minēta Regulas (ES) Nr. DP/2012 V sadaļā, vai

                              (d)

                              mazo lauku saimniecību saimnieciskās darbības ilgtspējīga attīstība, kā definējušas dalībvalstis, un vismaz tajās lauku saimniecībās, kas piedalās mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā, kas minēta Regulas (ES) Nr. …/2013 [DP] V sadaļā, vai

                              (e)

                              attiecīgā gadījumā darba drošības standarti, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem.

                              (e)

                              attiecīgā gadījumā darba drošības
                                    vai saimniecību drošības
                                  standarti, pamatojoties uz Savienības
                                    vai valsts
                                  tiesību aktiem;

                                    (ea)

                                    atbalsts gadu vai darbības stāža ziņā jaunu lauksaimnieku darbības sākšanai, piekļuvei zemei un aizdevumiem saimniecības izveidei vai jebkurai no šīm darbībām;

                                    (eb)

                                    lauku saimniecību ekonomiskās darbības ilgtspējīga attīstība saskaņā ar visiem pasākumiem, kas ieteikti lauku attīstības programmās, tostarp saimniecību modernizācija, konkurētspējas veicināšana, integrācija nozarē un bioloģiskās lauksaimniecības attīstība;

                                    (ec)

                                    īpaši konsultāciju pakalpojumi, ar kuriem atbalsta vietējo pārstrādi un tirgvedību tuvējā apkaimē, tostarp apmācība un pielāgotu sanitāro noteikumu un pārtikas nekaitīguma standartu īstenošana;

                                    (ed)

                                    koncepcijas “viena veselība” aspekti lopkopībā.

                  Konsultācijas var aptvert arī citus jautājumus, kas saistīti ar lauku saimniecības darbības ekonomiskajiem, lauksaimnieciskajiem un ekoloģiskajiem rādītājiem.

                  Konsultācijas var aptvert arī citus jautājumus, kas saistīti ar lauku saimniecības darbības ekonomiskajiem, lauksaimnieciskajiem un ekoloģiskajiem rādītājiem.

                  5.   Konsultācijas mežsaimniekiem ietver vismaz to attiecīgos pienākumus, kas paredzēti Direktīvās 92/43/EEK, 2009/147/EK un 2000/60/EK. Tie var aptvert arī jautājumus, kas saistīti ar meža tiesiskā valdījuma ekonomiskajiem un ekoloģiskajiem rādītājiem.

                  5.   Konsultācijas mežsaimniekiem ietver vismaz to attiecīgos pienākumus, kas paredzēti Direktīvās 92/43/EEK, 2009/147/EK un 2000/60/EK. Tās var aptvert arī jautājumus, kas saistīti ar meža tiesiskā valdījuma ekonomiskajiem un ekoloģiskajiem rādītājiem.

                  6.   Konsultācijas MVU var attiekties uz jautājumiem, kas saistīti ar uzņēmuma ekonomiskajiem un ekoloģiskajiem rādītājiem.

                  6.   Konsultācijas MVU var attiekties uz jautājumiem, kas saistīti ar uzņēmuma ekonomiskajiem un ekoloģiskajiem rādītājiem.
                        Par prioritāriem var noteikt mikrouzņēmumus un MVU, kas ir saistīti ar lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarēm.

                  7.   Ja tas ir pamatoti un lietderīgi, konsultācijas var daļēji sniegt grupā, vienlaikus ņemot vērā konsultāciju pakalpojumu individuālo klientu apstākļus.

                  7.   Ja tas ir pamatoti un lietderīgi, konsultācijas var daļēji sniegt grupā, vienlaikus ņemot vērā konsultāciju pakalpojumu individuālo klientu apstākļus.

                  8.   Atbalsts saskaņā ar 1. punkta a) un c) apakšpunktu aprobežojas ar maksimālajām summām, kas noteiktas I pielikumā. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu pakāpeniski samazina ilgākais piecu gadu laikā pēc uzsākšanas.

                  8.   Atbalsts saskaņā ar 1. punkta a) un c) apakšpunktu aprobežojas ar maksimālajām summām, kas noteiktas I pielikumā. Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu pakāpeniski samazina ilgākais piecu gadu laikā pēc uzsākšanas.

                  9.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem sīkāk nosaka to iestāžu vai struktūru minimālo kvalifikāciju, kas sniedz konsultācijas.

                  9.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem sīkāk nosaka to iestāžu vai struktūru minimālo kvalifikāciju, kas sniedz konsultācijas.

         Grozījums Nr. 57

         Regulas priekšlikums

         17. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas uz lauksaimnieku jaunu dalību:

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas uz lauksaimnieku
                        , ražotāju grupu un ražotāju organizāciju
                      jaunu dalību:

                              (a)

                              lauksaimniecības produktu, kokvilnas vai pārtikas produktu kvalitātes shēmās, kas izveidotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

                              (a)

                              lauksaimniecības produktu, kokvilnas vai pārtikas produktu kvalitātes shēmās, kas izveidotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

                              (b)

                              dalībvalstu atzītās lauksaimniecības produktu, kokvilnas vai pārtikas produktu kvalitātes shēmās, kas atbilst šādiem kritērijiem:

                              (b)

                              dalībvalstu atzītās lauksaimniecības produktu, kokvilnas vai pārtikas produktu kvalitātes shēmās, kas atbilst šādiem kritērijiem:

                                          i)

                                          saskaņā ar šādām shēmām saražotā galaprodukta specifika izriet no nepārprotamiem pienākumiem garantēt:

                                          i)

                                          saskaņā ar šādām shēmām saražotā galaprodukta specifika izriet no nepārprotamiem pienākumiem garantēt:

                                                      —

                                                      konkrētas produkta īpašības vai

                                                      —

                                                      konkrētas produkta īpašības vai

                                                      —

                                                      konkrētas lauksaimniecības vai ražošanas metodes, vai

                                                      —

                                                      konkrētas lauksaimniecības vai ražošanas metodes, vai

                                                      —

                                                      galaprodukta kvalitāti, kas ievērojami pārsniedz komerciālo preču standartus attiecībā uz sabiedrības, dzīvnieku vai augu veselību, dzīvnieku labturību vai vides aizsardzību,

                                                      —

                                                      galaprodukta kvalitāti, kas ievērojami pārsniedz komerciālo preču standartus attiecībā uz sabiedrības, dzīvnieku vai augu veselību, dzīvnieku labturību vai vides aizsardzību,
                                                            vai

                                                      —

                                                            īsas un vietējas pārtikas piegādes ķēdes,

                              ii)

                              shēma ir pieejama visiem ražotājiem,

                                          ii)

                                          shēma ir pieejama visiem ražotājiem,

                              iii)

                              shēmā ir iekļautas saistošas produkta specifikācijas, un atbilstību šīm specifikācijām pārbauda valsts iestādes vai neatkarīga inspekcijas struktūra,

                                          iii)

                                          shēmā ir iekļautas saistošas produkta specifikācijas, un atbilstību šīm specifikācijām pārbauda valsts iestādes vai neatkarīga inspekcijas struktūra,

                              iv)

                              shēma ir pārredzama un nodrošina produktu pilnīgu izsekojamību;

                                          iv)

                                          shēma ir pārredzama un nodrošina produktu pilnīgu izsekojamību;

                              vai

                              vai

                              (c)

                              brīvprātīgās lauksaimniecības produktu sertifikācijas shēmās, ko dalībvalstis atzinušas par atbilstošām Savienības labākās prakses pamatnostādnēm ar lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem saistītām brīvprātīgās sertifikācijas shēmām.

                              (c)

                              brīvprātīgās lauksaimniecības produktu
                                    un lauku saimniecību
                                  sertifikācijas shēmās, ko dalībvalstis atzinušas par atbilstošām Savienības labākās prakses pamatnostādnēm ar lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem saistītām brīvprātīgās sertifikācijas shēmām.

                        1.a

                        Atbalstu var arī izmantot, lai segtu informēšanas un noieta veicināšanas darbību izmaksas lauksaimniekiem vai ražotāju grupām un ražotāju organizācijām par produktiem, kas iekļauti 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajās kvalitātes shēmās.

                  2.   Atbalstu ne ilgāk kā piecus gadus piešķir kā ikgadēju veicināšanas maksājumu, kura lielumu nosaka saskaņā ar pastāvīgo izmaksu līmeni, kas izriet no dalības atbalstītajās shēmās.

                  2.   Atbalstu ne ilgāk kā piecus gadus piešķir kā ikgadēju veicināšanas maksājumu, kura lielumu nosaka saskaņā ar pastāvīgo izmaksu līmeni, kas izriet no dalības atbalstītajās shēmās.

                        Atkāpjoties no 1. punkta, atbalstu var sniegt arī saņēmējiem, kuri piedalījušies līdzīgā shēmā 2007.–2013. plānošanas periodā, ar noteikumu, ka netiek pieļauti dubulti maksājumi un ka tiek ievērots kopējais laikposms, kas nepārsniedz piecus gadus. Atbalstu izmaksā katru gadu pēc tam, kad ir iesniegti dokumenti, kas apliecina līdzdalību shēmā. Tomēr ražotājs iesniedz vienu pieteikumu, kas aptver piecu gadu laikposmu.

                  Šajā punktā “pastāvīgās izmaksas” ir izmaksas, kas radušās, iesaistoties atbalstāmajā kvalitātes shēmā, un gada iemaksa par dalību šādā shēmā, vajadzības gadījumā arī izdevumi par pārbaudēm, kas vajadzīgas, lai pārbaudītu atbilstību shēmas specifikācijām.

                  Šajā punktā “pastāvīgās izmaksas” ir izmaksas, kas radušās, iesaistoties atbalstāmajā kvalitātes shēmā, un gada iemaksa par dalību šādā shēmā, vajadzības gadījumā arī izdevumi par pārbaudēm, kas vajadzīgas, lai pārbaudītu atbilstību shēmas specifikācijām.

                  3.   Atbalsts nepārsniedz maksimālo summu, kas noteikta I pielikumā.

                  3.   Atbalsts nepārsniedz maksimālo summu, kas noteikta I pielikumā.
                        Ja atbalstu sniedz ražotāju grupām saskaņā ar 1.a punktu, dalībvalstis var noteikt citādu maksimālo summu.

                  4.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus par konkrētām Savienības kvalitātes shēmām, uz kurām attiecas 1. punkta a) apakšpunkts.

                  4.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus par konkrētām Savienības kvalitātes shēmām, uz kurām attiecas 1. punkta a) apakšpunkts.

         Grozījums Nr. 58

         Regulas priekšlikums

         18. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas uz materiālajiem un/vai nemateriālajiem ieguldījumiem, kas:

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas uz materiālajiem un/vai nemateriālajiem ieguldījumiem, kas:

                              (a)

                              uzlabo lauku saimniecības vispārējos darbības rādītājus;

                              (a)

                              uzlabo lauku saimniecības vispārējos darbības
                                    un ilgtspējas
                                  rādītājus
                                    , tostarp resursefektivitāti un siltumnīcefekta gāzu bilanci
                                 ;

                              (b)

                              attiecas uz Līguma I pielikumā minēto lauksaimniecības produktu vai kokvilnas pārstrādi, tirdzniecību
                                    un/vai
                                  attīstību. Ražošanas procesa rezultāts var būt arī produkts, uz kuru minētais pielikums neattiecas;

                              (b)

                              attiecas uz Līguma I pielikumā minēto lauksaimniecības produktu vai kokvilnas pārstrādi, tirdzniecību
                                    , saglabāšanu vai
                                  attīstību
                                    , tostarp to produktu, kas iekļauti 17. pantā minētajās kvalitātes shēmās;
                                  ražošanas procesa rezultāts var būt arī produkts, uz kuru minētais pielikums neattiecas;
                                    atbalstu var piešķirt nelielu kautuvju ierīkošanai vai attīstībai;

                              (c)

                              attiecas uz infrastruktūru, kas saistīta ar lauksaimniecības attīstību
                                    un
                                  pielāgošanu, tostarp piekļuvi saimniecības un meža zemei, zemes konsolidāciju un uzlabošanu, energoapgādi un ūdens resursu apsaimniekošanu; vai

                              (c)

                              attiecas uz infrastruktūru, kas saistīta ar lauksaimniecības attīstību
                                    , modernizāciju vai
                                  pielāgošanu, tostarp piekļuvi saimniecības un meža zemei, zemes konsolidāciju un uzlabošanu, energoapgādi
                                    un energotaupību, ūdensapgādi un ūdens taupību, un zemes
                                  un ūdens resursu
                                    kolektīvu
                                  apsaimniekošanu; vai

                              (d)

                              ir neienesīgi ieguldījumi, kas saistīti ar agrovides un meža vides saistību izpildi, bioloģisko daudzveidību, sugu un biotopu saglabāšanās stāvokli, kā arī estētiskās vērtības paaugstināšanu Natura 2000 teritorijā vai citā apgabalā ar augstu bioloģisko vērtību, kas jānosaka programmā.

                              (d)

                              ir neienesīgi ieguldījumi, kas saistīti ar agrovides un meža vides saistību izpildi, bioloģisko daudzveidību, sugu un biotopu saglabāšanās stāvokli
                                    un medījamo un ģenētisko resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu
                                 , kā arī estētiskās vērtības paaugstināšanu Natura 2000 teritorijā vai citā apgabalā ar augstu bioloģisko vērtību, kas jānosaka programmā.

                  2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir lauku saimniecībām.
                        Ja veic ieguldījumus, lai atbalstītu lauku saimniecības pārstrukturēšanu, uz atbalstu var pretendēt tikai saimniecības, kas nepārsniedz noteiktu lielumu, kas dalībvalstīm jānosaka programmā, pamatojoties uz SVID analīzi, kura veikta saistībā ar Savienības lauku attīstības prioritāti “visu veidu lauksaimniecības konkurētspējas un lauku saimniecību dzīvotspējas veicināšana”.

                  2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir lauku saimniecībām
                        vai ražotāju grupām un organizācijām
                     .

                  3.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu nepārsniedz maksimālās atbalsta likmes, kas noteiktas I pielikumā. Šīs maksimālās likmes var palielināt jaunajiem lauksaimniekiem, kolektīviem ieguldījumiem un integrētiem projektiem, kas ietver atbalstu saskaņā ar vairākiem pasākumiem, ieguldījumiem 33. panta 3. punktā minētajos apgabalos, kuros ir specifiski dabas ierobežojumi, un darbībām, kuras atbalsta no EIP lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai saskaņā ar atbalsta likmēm, kas noteiktas I pielikumā. Tomēr maksimālā kombinētā atbalsta likme nedrīkst pārsniegt 90 %.

                  3.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu nepārsniedz maksimālās atbalsta likmes, kas noteiktas I pielikumā. Šīs maksimālās likmes var palielināt jaunajiem lauksaimniekiem
                        mazo lauksaimnieku sadarbības projektiem nolūkā uzlabot viņu saimniecību produktivitātes ilgtspēju un mudināt dažādot darbību, lai gūtu alternatīvus ienākumu avotus, ietverot pārstrādi; lauksaimniekiem vai lauksaimnieku grupām, kuri iegulda agroekoloģiskās ražošanas sistēmās;
                      kolektīviem ieguldījumiem un integrētiem projektiem, kas ietver atbalstu saskaņā ar vairākiem pasākumiem; ieguldījumiem 33. panta 3. punktā minētajos apgabalos, kuros ir specifiski dabas ierobežojumi, un darbībām, kuras atbalsta no EIP lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai saskaņā ar atbalsta likmēm, kas noteiktas I pielikumā. Tomēr maksimālā kombinētā atbalsta likme nedrīkst pārsniegt 90 %.

                  4.   Šā panta 3. punktu nepiemēro neienesīgajiem ieguldījumiem, kas minēti 1. punkta d) apakšpunktā.

                  4.   Šā panta 3. punktu nepiemēro neienesīgajiem ieguldījumiem, kas minēti 1. punkta d) apakšpunktā.

                        4.a

                        Atbalstu var piešķirt lauksaimnieku ieguldījumiem, kas paredzēti tam, lai pielāgotos tiem jaunajiem Savienības standartiem vides aizsardzības, sabiedrības veselības, dzīvnieku un augu veselības, dzīvnieku labturības un darba drošības jomā, kuri pieņemti pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

         Grozījums Nr. 59

         Regulas priekšlikums

         19. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (a)

                              ieguldījumiem profilaktiskos pasākumos, kuru mērķis ir mazināt iespējamo dabas katastrofu un katastrofālo notikumu sekas;

                              (a)

                              ieguldījumiem profilaktiskos pasākumos, kuru mērķis ir mazināt iespējamo dabas katastrofu
                                    , nelabvēlīgu apkārtējās vides apstākļu
                                  un katastrofālo notikumu sekas;

         Grozījums Nr. 60

         Regulas priekšlikums

         19. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (b)

                              ieguldījumiem dabas katastrofās un katastrofālos notikumos cietušā lauksaimniecības zemes un ražošanas potenciāla atjaunošanā.

                              (b)

                              ieguldījumiem dabas katastrofās
                                    , nelabvēlīgos apkārtējās vides apstākļos
                                  un katastrofālos notikumos cietušā lauksaimniecības zemes un ražošanas potenciāla atjaunošanā.

         Grozījums Nr. 61

         Regulas priekšlikums

         20. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas uz:

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas uz:

                              (a)

                              atbalstu uzņēmējdarbības sākšanai, ko sniedz:

                              (a)

                              atbalstu uzņēmējdarbības sākšanai, ko sniedz:

                                          i)

                                          jaunajiem lauksaimniekiem,

                                          i)

                                          jaunajiem lauksaimniekiem,

                                          ii)

                                          ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām lauku apvidos,

                                          ii)

                                          ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām
                                                un lauksaimniecības pakalpojumu sniegšanai
                                              lauku apvidos,

                                          iii)

                                          mazo saimniecību attīstībai;

                                          iii)

                                          mazo saimniecību attīstībai;

                              (b)

                              ieguldījumiem ar lauksaimniecību nesaistītās darbībās;

                              (b)

                              ieguldījumiem ar lauksaimniecību nesaistītās darbībās;

                              (c)

                                    ikgadējus
                                  maksājumus lauksaimniekiem, kuri piedalās mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. DP/2012 V sadaļu (turpmāk “mazo lauksaimnieku atbalsta shēma”), un kuri galīgi nodod savu saimniecību citam lauksaimniekam.

                              (c)

                                    vienreizējus
                                  maksājumus lauksaimniekiem, kuri piedalās mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. …/2013 [DP] V sadaļu (turpmāk “mazo lauksaimnieku atbalsta shēma”), un kuri galīgi nodod savu saimniecību citam lauksaimniekam;

                                    (ca)

                                    maksājumiem lauksaimniekiem, kuri galīgi nodod savu saimniecību citam lauksaimniekam nolūkā izveidot dzīvotspējīgas ekonomiskās vienības.

                  2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu piešķir jaunajiem lauksaimniekiem.

                  2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu piešķir jaunajiem lauksaimniekiem.

                  Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu piešķir lauksaimniekiem vai lauku mājsaimniecības locekļiem ar lauksaimniecību
                        nesaistītu darbību uzsākšanai
                      un lauku apvidu mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, kas nenodarbojas ar lauksaimniecību.

                  Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu piešķir lauksaimniekiem vai lauku mājsaimniecības locekļiem
                        , kuri uzsāk ar lauksaimniecību nesaistītas darbības,
                      un lauku apvidu mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, kas nenodarbojas ar lauksaimniecību
                        , tostarp tiem, kas darbojas tūrismā
                     .

                  Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktu piešķir mazām lauku saimniecībām, kā definējušas dalībvalstis.

                  Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktu piešķir mazām lauku saimniecībām, kā definējušas dalībvalstis.

                  Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu piešķir lauku apvidu mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, kas nenodarbojas ar lauksaimniecību, un lauksaimniekiem vai lauku mājsaimniecības locekļiem.

                  Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu piešķir lauku apvidu mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, kas nenodarbojas ar lauksaimniecību, un lauksaimniekiem vai lauku mājsaimniecības locekļiem.

                  Atbalstu saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķir lauksaimniekiem, kuri laikā, kad tie iesniedz atbalsta pieteikumu, vismaz vienu gadu piedalās mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā un kuri apņemas visu savu saimniecību un atbilstošās tiesības uz maksājumu galīgi nodot citam lauksaimniekam. Atbalstu
                        maksā
                      no nodošanas dienas līdz 2020. gada 31. decembrim.

                  Atbalstu saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu piešķir lauksaimniekiem, kuri laikā, kad tie iesniedz atbalsta pieteikumu, vismaz vienu gadu piedalās mazo lauksaimnieku atbalsta shēmā un kuri apņemas visu savu saimniecību un atbilstošās tiesības uz maksājumu galīgi nodot citam lauksaimniekam. Atbalstu
                        aprēķina
                      no nodošanas dienas līdz 2020. gada 31. decembrim.

                        Atbalstu lauksaimniekiem saskaņā ar 1. punkta ca) apakšpunktu sniedz ar nosacījumu, ka viņi:

                                    a)

                                    ir nodarbojušies ar lauksaimniecību vismaz 10 gadus,

                                    b)

                                    apņemas visu savu saimniecību un atbilstošās tiesības uz maksājumu galīgi nodot citam lauksaimniekam un

                                    c)

                                    pilnīgi pārtrauc jebkādu komerciālu lauksaimniecības darbību.

                        Dalībvalstis nosaka papildu kritērijus to ekonomisko vienību dzīvotspējai, kuras var saņemt atbalstu saskaņā ar 1. punkta ca) apakšpunktu.

                        2.a

                        Ja atbalstu nodrošina saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu vai 1. punkta b) apakšpunktu, par prioritārām var noteikt nelauksaimniecības darbības, kas saistītas ar lauksaimniecību un mežsaimniecību, kā arī darbības, ko izstrādājušas sabiedrības virzītas vietējās partnerības.

                  3.   Par lauku mājsaimniecības locekli var uzskatīt jebkuru fizisku vai juridisku personu vai fizisku vai juridisku personu grupu neatkarīgi no juridiskā statusa, kas grupai un tās locekļiem noteikts valsts tiesību aktos, izņemot lauku saimniecību strādniekus. Ja juridiska persona vai juridisku personu grupa tiek uzskatīta par lauku mājsaimniecības locekli, šim loceklim atbalsta pieteikuma iesniegšanas laikā ir jāveic lauksaimnieciska darbība lauku saimniecībā.

                  3.   Par lauku mājsaimniecības locekli var uzskatīt jebkuru fizisku vai juridisku personu vai fizisku vai juridisku personu grupu neatkarīgi no juridiskā statusa, kas grupai un tās locekļiem noteikts valsts tiesību aktos, izņemot lauku saimniecību strādniekus. Ja juridiska persona vai juridisku personu grupa tiek uzskatīta par lauku mājsaimniecības locekli, šim loceklim atbalsta pieteikuma iesniegšanas laikā ir jāveic lauksaimnieciska darbība lauku saimniecībā.

                  4.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts uzņēmējdarbības plāns. Uzņēmējdarbības plāna īstenošana ir jāuzsāk sešos mēnešos no dienas, kad pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu.

                  4.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts uzņēmējdarbības plāns. Uzņēmējdarbības plāna īstenošana ir jāuzsāk sešos mēnešos no dienas, kad pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu.

                  Dalībvalstis nosaka maksimālo un minimālo robežvērtību, kas ļauj lauku saimniecībām saņemt atbalstu attiecīgi saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktu. Minimālā robežvērtība atbalstam, ko sniedz saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, ir ievērojami augstāka nekā maksimālā robežvērtība atbalstam, ko sniedz saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktu. Tomēr atbalstu var saņemt tikai saimniecības, kas atbilst mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu definīcijai.

                  Dalībvalstis nosaka maksimālo un minimālo robežvērtību, kas ļauj lauku saimniecībām saņemt atbalstu attiecīgi saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu un 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktu. Minimālā robežvērtība atbalstam, ko sniedz saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu, ir ievērojami augstāka nekā maksimālā robežvērtība atbalstam, ko sniedz saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktu. Tomēr atbalstu var saņemt tikai saimniecības, kas atbilst mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu definīcijai.

                        Atbalstu saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu var arī paredzēt jauno lauksaimnieku zemes nomas segšanai un to var sniegt bankas garantijas veidā zemes nomas līgumiem un procentu maksājumu segšanai.

                  5.   Atbalsts, ko sniedz saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, ir vienotas likmes maksājums, kuru var izmaksāt vismaz divās daļās laikposmā, kas nepārsniedz piecus gadus. Daļas var pakāpeniski samazināt. Tā atbalsta pēdējo daļu, ko sniedz saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktu, izmaksā ar nosacījumu, ka ir pareizi īstenots uzņēmējdarbības plāns.

                  5.   Atbalsts, ko sniedz saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, ir vienotas likmes maksājums, kuru var izmaksāt vismaz divās daļās laikposmā, kas nepārsniedz piecus gadus. Daļas var pakāpeniski samazināt. Tā atbalsta pēdējo daļu, ko sniedz saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktu, izmaksā ar nosacījumu, ka ir pareizi īstenots uzņēmējdarbības plāns.

                  6.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atbalsta maksimālā summa ir noteikta I pielikumā. Tā atbalsta summu, ko sniedz saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktu, dalībvalstis nosaka, ņemot vērā arī sociāli ekonomisko stāvokli programmas īstenošanas apgabalā.

                  6.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā atbalsta maksimālā summa ir noteikta I pielikumā. Tā atbalsta summu, ko sniedz saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) punktu, dalībvalstis nosaka, ņemot vērā arī sociāli ekonomisko stāvokli programmas īstenošanas apgabalā.

                  7.   Atbalsts saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu ir vienāds ar 120 % no gada maksājuma, ko saņēmējs saņēmis saskaņā ar mazo lauksaimnieku atbalsta shēmu.

                  7.   Atbalsts saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu ir vienāds ar 120 % no gada maksājuma, ko saņēmējs saņēmis saskaņā ar mazo lauksaimnieku atbalsta shēmu
                        , un tas aprēķināts laikposmam no nodošanas dienas līdz 2020. gada 31. decembrim
                     .
                        Attiecīgo summu izmaksā vienreizēja maksājuma veidā.

                        7.a

                        Atbalstu saskaņā ar 1. punkta ca) apakšpunktu piešķir vienreizēja maksājuma veidā līdz maksimālajai summai, kas noteikta I pielikumā.

                  8.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus par uzņēmējdarbības plānu obligāto saturu un kritērijiem, kas dalībvalstīm jāizmanto, nosakot 4. punktā minētās robežvērtības.

                  8.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus par uzņēmējdarbības plānu obligāto saturu un kritērijiem, kas dalībvalstīm jāizmanto, nosakot 4. punktā minētās robežvērtības.

         Grozījums Nr. 62

         Regulas priekšlikums

         21. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu jo īpaši attiecas uz:

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu jo īpaši attiecas uz:

                              (a)

                              lauku apvidu pašvaldību un to pamatpakalpojumu attīstības plānu un ar NATURA 2000 teritorijām un citām teritorijām ar augstu bioloģisko vērtību saistītu aizsardzības un apsaimniekošanas plānu izstrādi un atjaunināšanu;

                              (a)

                              lauku apvidu pašvaldību un to pamatpakalpojumu attīstības plānu un ar NATURA 2000 teritorijām un citām teritorijām ar augstu bioloģisko vērtību saistītu aizsardzības un apsaimniekošanas plānu izstrādi un atjaunināšanu;

                              (b)

                              ieguldījumiem visu veidu maza mēroga infrastruktūras ierīkošanā, uzlabošanā vai paplašināšanā, tostarp ieguldījumiem atjaunojamos energoresursos;

                              (b)

                              ieguldījumiem visu veidu maza mēroga infrastruktūras ierīkošanā, uzlabošanā vai paplašināšanā, tostarp
                                    vietējās tirgvedības un lauku tūrisma attīstībā un paplašināšanā, un
                                  ieguldījumiem atjaunojamos energoresursos
                                    , energotaupības sistēmās un ilgtspējīgās resursu un atkritumu apsaimniekošanas sistēmās
                                 ;

                              (c)

                              platjoslas infrastruktūru, tostarp tās ierīkošanu, uzlabošanu un paplašināšanu, pasīvo platjoslas infrastruktūru un piekļuves nodrošināšanu platjoslas sakariem un valsts e-pārvaldes risinājumiem;

                              (c)

                              platjoslas infrastruktūru, tostarp tās ierīkošanu, uzlabošanu un paplašināšanu, pasīvo platjoslas infrastruktūru un piekļuves nodrošināšanu platjoslas sakariem un valsts e-pārvaldes risinājumiem;

                              (d)

                              ieguldījumiem lauku iedzīvotājiem paredzētu vietējo pamatpakalpojumu, ieskaitot brīvā laika pavadīšanas iespējas un kultūru, un ar tiem saistītās infrastruktūras ierīkošanā, uzlabošanā un paplašināšanā;

                              (d)

                              ieguldījumiem lauku iedzīvotājiem paredzētu vietējo pamatpakalpojumu, ieskaitot brīvā laika pavadīšanas iespējas un kultūru, un ar tiem saistītās infrastruktūras ierīkošanā, uzlabošanā un paplašināšanā;

                              (e)

                                    sabiedrisko iestāžu
                                  ieguldījumiem rekreācijas infrastruktūrā, tūrisma informācijā un tūrisma objektu zīmju izvietošanā;

                              (e)

                              ieguldījumiem
                                    sabiedriskai lietošanai paredzētā
                                  rekreācijas infrastruktūrā, tūrisma informācijā
                                    , mazizmēra tūrisma infrastruktūrā, lauku tūrisma pakalpojumu reklamēšanā
                                  un tūrisma objektu zīmju izvietošanā;

                              (f)

                              pētījumiem un ieguldījumiem, kas saistīti ar ciematu un lauku ainavu kultūras un dabas mantojuma saglabāšanu, atjaunošanu un uzlabošanu, arī attiecībā uz sociālekonomiskajiem aspektiem;

                              (f)

                              pētījumiem un ieguldījumiem, kas saistīti ar ciematu un lauku ainavu kultūras un dabas mantojuma saglabāšanu, atjaunošanu un uzlabošanu, arī attiecībā uz sociālekonomiskajiem aspektiem;

                              (g)

                              ieguldījumiem, kuru mērķis ir darbību pārvietošana un ēku vai citu objektu, kas atrodas tuvu lauku apdzīvotajām vietām, pārveidošana, lai uzlabotu dzīves kvalitāti vai uzlabotu apdzīvotās vietas ekoloģiskos rādītājus.

                              (g)

                              ieguldījumiem, kuru mērķis ir darbību pārvietošana un ēku vai citu objektu, kas atrodas tuvu lauku apdzīvotajām vietām, pārveidošana, lai uzlabotu dzīves kvalitāti vai uzlabotu apdzīvotās vietas ekoloģiskos rādītājus.

                        Par prioritāriem var noteikt ieguldījumus sabiedrības virzītās vietējās attīstības iniciatīvās un ieguldījumu projektus, kas pakļauti sabiedrības īpašumtiesībām un kontrolei.

                  2.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas tikai uz maza mēroga infrastruktūru, kā definēts katras dalībvalsts programmā. Tomēr lauku attīstības programmās var paredzēt īpašas atkāpes no šā noteikuma ieguldījumiem platjoslas sakaru un atjaunojamās enerģijas jomā. Tādā gadījumā nosaka skaidrus kritērijus, kas nodrošina papildināmību ar atbalstu, ko sniedz saskaņā ar citiem Savienības instrumentiem.

                  2.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas tikai uz maza mēroga infrastruktūru, kā definēts katras dalībvalsts programmā. Tomēr lauku attīstības programmās var paredzēt īpašas atkāpes no šā noteikuma ieguldījumiem platjoslas sakaru un atjaunojamu energoresursu jomā. Tādā gadījumā nosaka skaidrus kritērijus, kas nodrošina papildināmību ar atbalstu, ko sniedz saskaņā ar citiem Savienības instrumentiem.

                  3.   Par 1. punktā minētiem ieguldījumiem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ja attiecīgās darbības tiek īstenotas saskaņā ar lauku apvidu pašvaldību un to pamatpakalpojumu attīstības plāniem, ja šādi plāni ir izstrādāti, un šie ieguldījumi ir saskanīgi ar jebkuru vietējās attīstības stratēģiju, ja tāda izstrādāta.

                  3.   Par 1. punktā minētiem ieguldījumiem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ja attiecīgās darbības tiek īstenotas saskaņā ar lauku apvidu pašvaldību un to pamatpakalpojumu attīstības plāniem, ja šādi plāni ir izstrādāti, un šie ieguldījumi ir saskanīgi ar jebkuru vietējās attīstības stratēģiju, ja tāda izstrādāta.

                  4.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz atjaunojamās enerģijas infrastruktūras veidu noteikšanu, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo pasākumu.

                  4.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz atjaunojamās enerģijas infrastruktūras veidu noteikšanu, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo pasākumu.

         Grozījums Nr. 63

         Regulas priekšlikums

         22. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  22. pants

                  22. pants

                  Ieguldījumi meža platību paplašināšanā un mežu dzīvotspējas uzlabošanā

                  Ieguldījumi
                        ilgtspējīgā
                      meža platību paplašināšanā un mežu dzīvotspējas uzlabošanā

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas uz:

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas uz:

                              (a)

                              apmežošanu un meža platību izveidi;

                              (a)

                              apmežošanu un meža platību izveidi;

                              (b)

                              agromežsaimniecības sistēmu ierīkošanu;

                              (b)

                              agromežsaimniecības sistēmu ierīkošanu;

                              (c)

                              to meža bojājumu profilaksi un atjaunošanu, ko izraisījuši meža ugunsgrēki un dabas katastrofas, tostarp kaitēkļu invāzijas un slimību uzliesmojumi, katastrofāli notikumi un ar klimatu saistīti apdraudējumi;

                              (c)

                              to meža bojājumu profilaksi un atjaunošanu, ko izraisījuši meža ugunsgrēki un dabas katastrofas, tostarp kaitēkļu invāzijas un slimību uzliesmojumi, katastrofāli notikumi un ar klimatu saistīti apdraudējumi;

                              (d)

                              ieguldījumiem, kas uzlabo meža ekosistēmu noturību un ekoloģisko vērtību, kā arī klimata pārmaiņu seku mazināšanas potenciālu;

                              (d)

                              ieguldījumiem, kas uzlabo meža ekosistēmu noturību un ekoloģisko vērtību, kā arī klimata pārmaiņu seku mazināšanas potenciālu;

                              (e)

                              ieguldījumiem
                                    jaunās
                                  mežsaimniecības tehnoloģijās un meža produktu pārstrādē un tirdzniecībā.

                              (e)

                              ieguldījumiem
                                    uzlabotās
                                  mežsaimniecības tehnoloģijās un meža produktu pārstrādē
                                    , mobilizēšanā
                                  un tirdzniecībā.

                  2.   Ierobežojumus, kas
                        36.–40. pantā
                      paredzēti attiecībā uz īpašumtiesībām uz mežu, nepiemēro tropu vai subtropu mežiem un ar mežu klātām platībām Azoru salās, Madeirā, Kanāriju salās, Egejas jūras nelielajās salās Padomes Regulas (EEK) Nr. 2019/93 nozīmē un Francijas aizjūras departamentos.

                  2.   Ierobežojumus, kas
                        23.–27. pantā
                      paredzēti attiecībā uz īpašumtiesībām uz mežu, nepiemēro tropu vai subtropu mežiem un ar mežu klātām platībām Azoru salās, Madeirā, Kanāriju salās, Egejas jūras nelielajās salās Padomes
                        1993. gada 19. jūlija
                      Regulas (EEK) Nr. 2019/93
                        , ar ko nelielajām Egejas jūras salām ievieš īpašus pasākumus attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem,
                      nozīmē un Francijas aizjūras departamentos.

                  Saimniecībām, kas pārsniedz noteiktu lielumu, kas dalībvalstīm jānosaka programmā, atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka ir
                        iesniegts
                      meža apsaimniekošanas
                        plāns
                      vai
                        līdzvērtīgs instruments
                     , kas ir saskaņā ar ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu, kā tā definēta 1993. gada ministru konferencē par mežu aizsardzību Eiropā (turpmāk “ilgtspējīga meža apsaimniekošana”).

                  Saimniecībām, kuras pārsniedz noteiktu lielumu, kas dalībvalstīm jānosaka programmā, atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka ir
                        iesniegta attiecīga informācija, kura iekļauta
                      meža apsaimniekošanas
                        plānā
                      vai
                        līdzvērtīgā instrumentā
                     , kas ir saskaņā ar ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu, kā tā definēta 1993. gada ministru konferencē par mežu aizsardzību Eiropā (turpmāk “ilgtspējīga meža apsaimniekošana”).

                  3.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus par nosacījumiem, pēc kuriem konstatē, ka notikusi dabas katastrofa vai kaitēkļu invāzija un slimības uzliesmojums, un atbalsttiesīgo profilaktisko pasākumu veidu noteikšanu.

                  3.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus par nosacījumiem, pēc kuriem konstatē, ka notikusi dabas katastrofa vai kaitēkļu invāzija un slimības uzliesmojums, un atbalsttiesīgo profilaktisko pasākumu veidu noteikšanu.

         Grozījums Nr. 64

         Regulas priekšlikums

         23. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalstu saskaņā ar 22. panta 1. punkta a) apakšpunktu ilgākais uz
                        desmit
                      gadiem piešķir privātiem zemes īpašniekiem un nomniekiem, pašvaldībām un to apvienībām, un tas attiecas uz ierīkošanas izmaksām un gada piemaksu par hektāru, lai segtu uzturēšanas izmaksas, ieskaitot agrotehnisko kopšanu un jaunaudžu kopšanu.

                  1.   Atbalstu saskaņā ar 22. panta 1. punkta a) apakšpunktu ilgākais uz
                        piecpadsmit
                      gadiem piešķir privātiem zemes īpašniekiem un nomniekiem, pašvaldībām un to apvienībām, un tas attiecas uz ierīkošanas izmaksām un gada piemaksu par hektāru, lai segtu uzturēšanas izmaksas, ieskaitot agrotehnisko kopšanu un jaunaudžu kopšanu.

                  2.   Uz atbalstu var pretendēt gan par lauksaimniecības zemi, gan lauksaimniecībā neizmantojamu zemi. Stādītās sugas ir piemērotas apgabalā valdošajiem vides un klimatiskajiem apstākļiem un atbilst vides prasību minimumam. Atbalsts netiek piešķirts, lai
                        ierīkotu
                      īscirtmeta
                        atvasājus
                     , Ziemassvētku
                        eglīšu stādījumus
                      un ātraudzīgu koku
                        sugu enerģētiskās plantācijas
                     . Apgabalos, kuros apmežošanu apgrūtina slikti augsnes un klimatiskie apstākļi, atbalstu var piešķirt par citu vietējiem apstākļiem piemērotu daudzgadīgu kokaugu sugu, piemēram, krūmu, stādīšanu.

                  2.   Uz atbalstu var pretendēt gan par lauksaimniecības zemi, gan lauksaimniecībā neizmantojamu zemi. Stādītās sugas ir piemērotas apgabalā valdošajiem vides un klimatiskajiem apstākļiem un atbilst vides prasību minimumam. Atbalsts netiek piešķirts, lai
                        stādītu kokus
                      īscirtmeta
                        atvasājiem
                     , Ziemassvētku
                        eglītes
                      un ātraudzīgu koku
                        sugas enerģētiskajām plantācijām
                     . Apgabalos, kuros apmežošanu apgrūtina slikti augsnes un klimatiskie apstākļi, atbalstu var piešķirt par citu vietējiem apstākļiem piemērotu daudzgadīgu kokaugu sugu, piemēram, krūmu, stādīšanu.
                        Lai izvairītos no negatīvas ietekmes uz vidi vai bioloģisko daudzveidību, dalībvalstis var noteikt teritorijas, kas nav piemērotas apmežošanai.

                  3.   Komisija saskaņā ar 90. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
                        attiecībā uz
                      2. punktā
                        minētā
                      vides prasību
                        minimuma noteikšanu
                     .

                  3.   Komisija saskaņā ar 90. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
                        , nosakot
                      2. punktā
                        minēto
                      vides prasību
                        minimumu, kurā ņem vērā mežu ekosistēmu daudzveidību Savienībā
                     .

         Grozījums Nr. 65 un 169

         Regulas priekšlikums

         24. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalstu saskaņā ar 22. panta 1. punkta b) apakšpunktu ilgākais uz
                        trīs
                      gadiem piešķir privātiem zemes īpašniekiem, nomniekiem, pašvaldībām un to apvienībām, un tas attiecas uz ierīkošanas izmaksām un gada piemaksu par hektāru uzturēšanas izmaksu segšanai.

                  1.   Atbalstu saskaņā ar 22. panta 1. punkta b) apakšpunktu ilgākais uz
                        pieciem
                      gadiem piešķir privātiem zemes īpašniekiem, nomniekiem, pašvaldībām un to apvienībām, un tas attiecas uz ierīkošanas izmaksām un gada piemaksu par hektāru uzturēšanas izmaksu segšanai.

                  2.   “Agromežsaimniecības sistēmas” ir zemes izmantojuma sistēmas, kurās koki tiek audzēti
                        ekstensīvas
                      lauksaimniecības platībās. Dalībvalstis nosaka maksimālo vienā hektārā stādāmo koku skaitu, ņemot vērā vietējos augsnes
                        un
                      klimatiskos apstākļus, mežsaimniecības sugas un vajadzību nodrošināt zemes izmantošanu lauksaimniecībā.

                  2.   “Agromežsaimniecības sistēmas” ir zemes izmantojuma sistēmas, kurās koki tiek audzēti lauksaimniecības platībās. Dalībvalstis nosaka minimālo un maksimālo vienā hektārā stādāmo
                        vai saglabājamo
                      koku skaitu, ņemot vērā vietējos augsnes, klimatiskos
                        un vides
                      apstākļus, mežsaimniecības sugas un vajadzību nodrošināt
                        ilgtspējīgu
                      zemes izmantošanu lauksaimniecībā.

                  3.   Atbalsts nepārsniedz maksimālo atbalsta likmi, kas noteikta I pielikumā.

                  3.   Atbalsts nepārsniedz maksimālo atbalsta likmi, kas noteikta I pielikumā.

         Pamatojums

         Agromežsaimniecības sistēmas nebūtu jāattiecina tikai uz ekstensīvu lauksaimniecību.

         Grozījums Nr. 66

         Regulas priekšlikums

         25. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalstu saskaņā ar 22. panta 1. punkta c) apakšpunktu piešķir privāto, daļēji publisko un publisko mežu īpašniekiem, pašvaldībām, valsts mežu apsaimniekotājiem un to apvienībām, un tas sedz izmaksas par:

                  1.   Atbalstu saskaņā ar 22. panta 1. punkta c) apakšpunktu piešķir privāto, daļēji publisko un publisko mežu īpašniekiem, pašvaldībām, valsts mežu apsaimniekotājiem un to apvienībām, un tas sedz izmaksas par:

                              (a)

                              aizsardzības infrastruktūras izveidi. Attiecībā uz ugunsdrošības joslām atbalsts var ietvert arī finansējumu, kas palīdz segt uzturēšanas izmaksas. Atbalstu nepiešķir ar lauksaimniecību saistītām darbībām apgabalos, uz kuriem attiecas agrovides saistības;

                              (a)

                              aizsardzības infrastruktūras izveidi. Attiecībā uz ugunsdrošības joslām atbalsts var ietvert arī finansējumu, kas palīdz segt uzturēšanas izmaksas. Atbalstu nepiešķir ar lauksaimniecību saistītām darbībām apgabalos, uz kuriem attiecas agrovides saistības
                                    . Atbalstu var sniegt lopkopjiem, kuru lopi ganīšanās rezultātā novērš ugunsgrēku iespēju;

                              (b)

                              vietējiem, neliela mēroga ugunsgrēku vai citu dabas radītu apdraudējumu profilakses pasākumiem;

                              (b)

                              vietējiem, neliela mēroga ugunsgrēku vai citu dabas radītu apdraudējumu profilakses pasākumiem;

                              (c)

                              meža ugunsgrēku, kaitēkļu un slimību monitoringa iekārtu un sakaru aprīkojuma ierīkošanu un uzlabošanu;

                              (c)

                              meža ugunsgrēku, kaitēkļu un slimību monitoringa iekārtu un sakaru aprīkojuma ierīkošanu un uzlabošanu
                                    un

                              (d)

                              ugunsgrēkos un citās dabas katastrofās, ieskaitot kaitēkļus un slimības, kā arī katastrofālos notikumos un ar klimata pārmaiņām saistītos notikumos cietuša meža potenciāla atjaunošanu.

                              (d)

                              ugunsgrēkos un citās dabas katastrofās, ieskaitot kaitēkļus un slimības, kā arī katastrofālos notikumos un ar klimata pārmaiņām saistītos notikumos cietuša meža potenciāla atjaunošanu.

                        Teritorijās, kas apzīmētas kā augstam riskam pakļautas teritorijas, atbalsta priekšnoteikums ir aprīkojuma ieviešana, lai novērstu meža ugunsgrēkus.

                  2.   Ja veic kaitēkļu un slimību profilakses pasākumus, attiecīgās katastrofas riskam jābūt pamatotam ar zinātniskiem pierādījumiem un zinātniskas sabiedriskas organizācijas apliecinātam. Attiecīgā gadījumā programmā jāiekļauj saraksts ar to augiem kaitīgo organismu sugām, kas var izraisīt katastrofu.

                  2.   Ja veic kaitēkļu un slimību profilakses pasākumus, attiecīgās katastrofas riskam jābūt pamatotam ar zinātniskiem pierādījumiem un zinātniskas sabiedriskas organizācijas apliecinātam. Attiecīgā gadījumā programmā jāiekļauj saraksts ar to augiem kaitīgo organismu sugām, kas var izraisīt katastrofu.

                  Atbalsttiesīgās darbības ir saskanīgas ar dalībvalstu izstrādāto meža aizsardzības plānu. Meža tiesiskajiem valdījumiem, kuri pārsniedz noteiktu lielumu, kas dalībvalstīm jānosaka programmā, atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka tiek iesniegts meža apsaimniekošanas plāns, kurā sīki izklāstīti profilakses mērķi.

                  Atbalsttiesīgās darbības ir saskanīgas ar dalībvalstu izstrādāto meža aizsardzības plānu. Meža tiesiskajiem valdījumiem, kuri pārsniedz noteiktu lielumu, kas dalībvalstīm jānosaka programmā, atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka tiek iesniegts meža apsaimniekošanas plāns, kurā sīki izklāstīti profilakses mērķi.

                  Uz atbalstu meža ugunsgrēku profilaksei ir tiesības pretendēt par meža platībām, kas saskaņā ar dalībvalstu izstrādāto meža aizsardzības plānu klasificētas kā vidēja līdz augsta meža ugunsgrēku riska platības. Uz atbalstu meža ugunsgrēku profilaksei ir tiesības pretendēt par meža platībām, kas saskaņā ar dalībvalstu izstrādāto meža aizsardzības plānu klasificētas kā vidēja līdz augsta meža ugunsgrēku riska platības.

                  Uz atbalstu meža ugunsgrēku profilaksei ir tiesības pretendēt par meža platībām, kas saskaņā ar dalībvalstu izstrādāto meža aizsardzības plānu klasificētas kā vidēja līdz augsta meža ugunsgrēku riska platības. Uz atbalstu meža ugunsgrēku profilaksei ir tiesības pretendēt par meža platībām, kas saskaņā ar dalībvalstu izstrādāto meža aizsardzības plānu klasificētas kā vidēja līdz augsta meža ugunsgrēku riska platības.

                  3.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu sniedz ar nosacījumu, ka valsts kompetentās iestādes dalībvalstīs ir oficiāli atzinušas, ka ir notikusi dabas katastrofa un ka šī katastrofa vai pasākumi, kas saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK ir pieņemti, lai izskaustu vai apturētu augu slimību vai kaitēkļu invāziju, ir izraisījuši attiecīgā meža potenciāla iznīcināšanu
                        vismaz 30 %
                      apmērā.
                        Šo procentuālo daļu
                      nosaka, pamatojoties uz vidējo faktisko meža potenciālu vai nu trīs gados tieši pirms katastrofas, vai arī piecos gados tieši pirms katastrofas, izņemot lielāko un mazāko rādītāju.

                  3.   Atbalstu saskaņā ar 1. punkta d) apakšpunktu sniedz ar nosacījumu, ka valsts kompetentās iestādes dalībvalstīs ir oficiāli atzinušas, ka ir notikusi dabas katastrofa un ka šī katastrofa vai pasākumi, kas saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK ir pieņemti, lai izskaustu vai apturētu augu slimību vai kaitēkļu invāziju, ir izraisījuši attiecīgā meža potenciāla iznīcināšanu
                        ievērojamā
                      apmērā
                        , robežvērtību nosakot dalībvalstīm
                     .
                        Kaitējuma apmēru
                      nosaka, pamatojoties uz vidējo faktisko meža potenciālu vai nu trīs gados tieši pirms katastrofas, vai arī piecos gados tieši pirms katastrofas, izņemot lielāko un mazāko rādītāju.

                  4.   Saskaņā ar šo pasākumu nepiešķir atbalstu par dabas katastrofas rezultātā zaudētiem ienākumiem.

                  4.   Saskaņā ar šo pasākumu atbalstu nepiešķir par dabas katastrofas rezultātā zaudētiem ienākumiem.

                  Dalībvalstis nodrošina to, ka netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties, apvienojot šo pasākumu ar citiem valsts vai Savienības atbalsta instrumentiem vai privātām apdrošināšanas shēmām.

                  Dalībvalstis nodrošina to, ka netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties, apvienojot šo pasākumu ar citiem valsts vai Savienības atbalsta instrumentiem vai privātām apdrošināšanas shēmām.

         Grozījums Nr. 67

         Regulas priekšlikums

         27. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  27. pants

                  27. pants

                  Ieguldījumi
                        jaunās
                      mežsaimniecības tehnoloģijās un meža produktu pārstrādē un tirdzniecībā

                  Ieguldījumi
                        uzlabotās
                      mežsaimniecības tehnoloģijās un meža produktu pārstrādē
                        , mobilizēšanā
                      un tirdzniecībā

                  1.   Atbalstu saskaņā ar 22. panta 1. punkta e) apakšpunktu piešķir privātmeža īpašniekiem, pašvaldībām un to apvienībām un MVU attiecībā uz ieguldījumiem, kas uzlabo mežsaimniecības potenciālu vai ir saistīti ar pārstrādi un tirdzniecību, kas rada meža produktu pievienoto vērtību. Azoru salās, Madeirā, Kanāriju salās, nelielajās Egejas jūras salās Regulas (EEK) Nr. 2019/93 nozīmē un Francijas aizjūras departamentos atbalstu var piešķirt arī uzņēmumiem, kas nav MVU.

                  1.   Atbalstu saskaņā ar 22. panta 1. punkta e) apakšpunktu piešķir privātmeža īpašniekiem, pašvaldībām un to apvienībām un MVU attiecībā uz ieguldījumiem, kas uzlabo mežsaimniecības potenciālu vai ir saistīti ar pārstrādi
                        , mobilizēšanu
                      un tirdzniecību, kas rada meža produktu pievienoto vērtību. Azoru salās, Madeirā, Kanāriju salās, nelielajās Egejas jūras salās Regulas (EEK) Nr. 2019/93 nozīmē un Francijas aizjūras departamentos atbalstu var piešķirt arī uzņēmumiem, kas nav MVU.

                        Atbalstu piešķir tikai ieguldījumiem un tehnoloģijām, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 995/2010 prasībām un nekaitē bioloģiskajai daudzveidībai vai citiem meža ekosistēmas pakalpojumiem.

                  2.   Ieguldījumus, kas saistīti ar mežu ekonomiskās vērtības paaugstināšanu, veic meža tiesiskā valdījuma līmenī, un tie var ietvert ieguldījumus augsnei un resursiem labvēlīgā mežizstrādes tehnikā un praksē.

                  2.   Ieguldījumus, kas saistīti ar mežu ekonomiskās vērtības paaugstināšanu, veic meža tiesiskā valdījuma līmenī, un tie var ietvert ieguldījumus augsnei un resursiem labvēlīgā mežizstrādes tehnikā un praksē.

                  3.   Ieguldījumi, kas saistīti ar koksnes kā izejvielas vai enerģijas avota izmantošanu, attiecas tikai uz visām darba operācijām pirms rūpnieciskās pārstrādes.

                  3.   Ieguldījumi, kas saistīti ar koksnes kā izejvielas vai enerģijas avota izmantošanu, attiecas tikai uz visām darba operācijām pirms rūpnieciskās pārstrādes.

                  4.   Atbalsts nepārsniedz maksimālās atbalsta likmes, kas noteiktas I pielikumā.

                  4.   Atbalsts nepārsniedz maksimālās atbalsta likmes, kas noteiktas I pielikumā.

         Grozījums Nr. 68

         Regulas priekšlikums

         28. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  28. pants

                  28. pants

                  Ražotāju grupu izveide

                  Ražotāju grupu
                        un organizāciju
                      izveide

                  1.   Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķir, lai veicinātu ražotāju grupu izveidi lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē ar mērķi:

                  1.   Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķir, lai veicinātu ražotāju grupu
                        un organizāciju
                      izveidi
                        un attīstību
                      lauksaimniecības un mežsaimniecības nozarē ar mērķi:

                              (a)

                              pielāgot tirgus prasībām šādu grupu locekļu ražošanu un produkciju;

                              (a)

                              pielāgot tirgus prasībām šādu grupu locekļu ražošanu un produkciju;

                              (b)

                              kopīgi laist preces tirgū, ietverot to sagatavošanu pārdošanai, pārdošanas centralizēšanu un piegādi vairumpircējiem;

                              (b)

                              kopīgi laist preces tirgū, ietverot to sagatavošanu pārdošanai, pārdošanas centralizēšanu un piegādi vairumpircējiem;

                              (c)

                              izveidot kopīgus noteikumus par ražošanas informāciju, īpaši attiecībā uz ražas novākšanu un pieejamību, un

                              (c)

                              izveidot kopīgus noteikumus par ražošanas informāciju, īpaši attiecībā uz ražas novākšanu un pieejamību, un

                              (d)

                              veikt citus pasākumus, kurus var veikt ražotāju grupas, piemēram, uzņēmējdarbības un marketinga prasmju attīstīšana un inovācijas procesu organizēšana un veicināšana.

                              (d)

                              veikt citus pasākumus, kurus var veikt ražotāju grupas, piemēram, uzņēmējdarbības un tirgvedības prasmju attīstīšana un inovācijas procesu organizēšana un veicināšana.

                  2.   Atbalstu piešķir ražotāju grupām, ko oficiāli atzinusi dalībvalsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz uzņēmējdarbības plānu.
                        To piešķir tikai
                      ražotāju grupām, kas
                        atbilst
                      MVU
                        definīcijai
                     .

                  2.   Atbalstu piešķir ražotāju grupām, ko oficiāli atzinusi dalībvalsts kompetentā iestāde, pamatojoties uz uzņēmējdarbības plānu.
                        Par prioritārām var noteikt to produktu ražotāju grupas, kuri iekļauti 17. pantā minētajās kvalitātes shēmās, kā arī mikrouzņēmumus. Atbalstu nepiešķir
                      ražotāju grupām, kas
                        neatbilst kritērijiem
                      MVU
                        definīcijā
                     .

                  Dalībvalstis pārbauda, vai uzņēmējdarbības plāna mērķi ir sasniegti piecu gadu laikā pēc ražotāju grupas atzīšanas.

                  Dalībvalstis pārbauda, vai uzņēmējdarbības plāna mērķi ir sasniegti piecu gadu laikā pēc ražotāju grupas atzīšanas.

                  3.   Atbalstu izmaksā kā vienotas likmes atbalstu, kas sadalīts gada maksājumos, pirmos piecus gadus pēc dienas, kad ražotāju grupa tika atzīta, pamatojoties uz tās uzņēmējdarbības plānu. To aprēķina, pamatojoties uz grupas pārdotās produkcijas gada apjomu. Dalībvalstis pēdējo daļu izmaksā tikai pēc tam, kad ir pārbaudīta uzņēmējdarbības plāna pareiza īstenošana.

                  3.   Atbalstu izmaksā kā vienotas likmes atbalstu, kas sadalīts gada maksājumos, pirmos piecus gadus pēc dienas, kad ražotāju grupa tika atzīta, pamatojoties uz tās uzņēmējdarbības plānu. To aprēķina, pamatojoties uz grupas pārdotās produkcijas gada apjomu. Dalībvalstis pēdējo daļu izmaksā tikai pēc tam, kad ir pārbaudīta uzņēmējdarbības plāna pareiza īstenošana.

                  Pirmajā gadā dalībvalstis var izmaksāt ražotāju grupai atbalstu, kas aprēķināts, pamatojoties uz tās locekļu pārdotās produkcijas gada vidējo vērtību trijos gados pirms viņu pievienošanās grupai. Attiecībā uz ražotāju grupām mežsaimniecības nozarē atbalstu aprēķina, pamatojoties uz grupas locekļu pārdotās produkcijas vidējo vērtību pēdējos piecos gados pirms grupas atzīšanas, izņemot lielāko un mazāko vērtību.

                  Pirmajā gadā dalībvalstis var izmaksāt ražotāju grupai atbalstu, kas aprēķināts, pamatojoties uz tās locekļu pārdotās produkcijas gada vidējo vērtību trijos gados pirms viņu pievienošanās grupai. Attiecībā uz ražotāju grupām mežsaimniecības nozarē atbalstu aprēķina, pamatojoties uz grupas locekļu pārdotās produkcijas vidējo vērtību pēdējos piecos gados pirms grupas atzīšanas, izņemot lielāko un mazāko vērtību.

                  4.   Atbalsts nepārsniedz maksimālās likmes un summas, kas noteiktas I pielikumā.

                  4.   Atbalsts nepārsniedz maksimālās likmes un summas, kas noteiktas I pielikumā.

         Grozījums Nr. 144

         Regulas priekšlikums

         29. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu dalībvalstis dara pieejamu visā to teritorijā saskaņā ar to īpašajām vajadzībām un prioritātēm valsts, reģionālā vai vietējā mērogā. Šā pasākuma iekļaušana lauku attīstības programmās ir obligāta.

                  1.   Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu dalībvalstis dara pieejamu visā to teritorijā saskaņā ar to īpašajām vajadzībām un prioritātēm valsts, reģionālā vai vietējā mērogā. Šā pasākuma
                        mērķis ir saglabāt klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi, kā arī veicināt izmaiņas, kas vajadzīgas, lai šādu praksi īstenotu. Tā
                      iekļaušana lauku attīstības programmās ir obligāta.

                  2.   Agrovides un klimata maksājumus piešķir lauksaimniekiem, lauksaimnieku grupām vai lauksaimnieku un citu zemes apsaimniekotāju grupām, kuras brīvprātīgi uzņemas veikt darbības, kas ietver vienas vai vairākas agrovides un klimata saistības attiecībā uz lauksaimniecības zemi. Ja tas ir pienācīgi pamatots ar vides mērķu sasniegšanas vajadzībām, agrovides un klimata maksājumus drīkst piešķirt citiem zemes apsaimniekotājiem vai zemes apsaimniekotāju grupām.

                  2.   Agrovides un klimata maksājumus piešķir lauksaimniekiem, lauksaimnieku grupām vai lauksaimnieku un citu zemes apsaimniekotāju grupām, kuras brīvprātīgi uzņemas veikt darbības, kas ietver vienas vai vairākas agrovides un klimata saistības attiecībā uz lauksaimniecības zemi
                        vai uz lauksaimniecībai piemērotu zemi
                     .
                        Agrovides programmās par mērķi izvirza paraugprakses piemērus (“priekšteča princips”), tostarp saistībā ar augsnes apsaimniekošanu, ūdens apsaimniekošanu, bioloģisko daudzveidību, barības vielu otrreizēju pārstrādi un ekosistēmu saglabāšanu, un ieguldījumus šajās tehnoloģijās nosaka par prioritāti. Ar programmām cenšas izplatīt paraugpraksi visā programmu darbības teritorijā. Klimata shēmu mērķis var būt labāku siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanas rādītāju sasniegšana visā lauku saimniecībā vai saimniecības sistēmā.
                      Ja tas ir pienācīgi pamatots ar vides mērķu sasniegšanas vajadzībām, agrovides un klimata maksājumus drīkst piešķirt citiem zemes apsaimniekotājiem vai zemes apsaimniekotāju grupām.

                  3.   Agrovides un klimata maksājumi sedz tikai tās saistības, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus, kuri noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. HR/2012 VI sadaļas I nodaļu, un
                        citus
                      attiecīgos pienākumus, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. DP/2012 III sadaļas 2. nodaļu, attiecīgo mēslošanas un augu aizsardzības līdzekļu lietošanas prasību minimumu, kā arī citas attiecīgas obligātās prasības, kas paredzētas valsts tiesību aktos. Visas šīs obligātās prasības ir noteiktas programmā.

                  3.   Agrovides un klimata maksājumi sedz tikai tās saistības, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus, kuri noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. HR/2012 VI sadaļas I nodaļu, un
                        visus
                      attiecīgos pienākumus, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. DP/2012 III sadaļas 2. nodaļu, attiecīgo mēslošanas un augu aizsardzības līdzekļu lietošanas prasību minimumu, kā arī citas attiecīgas obligātās prasības, kas paredzētas valsts tiesību aktos. Visas šīs obligātās prasības ir noteiktas programmā.

                  4.   Personām, kuras uzņemas saistības veikt darbības saskaņā ar šo pasākumu, dalībvalstis cenšas nodrošināt to īstenošanai vajadzīgās zināšanas un informāciju, arī nodrošinot ar saistībām saistītas ekspertu konsultācijas un/vai atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķirot ar nosacījumu, ka izieta attiecīga apmācība.

                  4.   Personām, kuras uzņemas saistības veikt darbības saskaņā ar šo pasākumu, dalībvalstis cenšas nodrošināt to īstenošanai vajadzīgās zināšanas un informāciju, arī nodrošinot ar saistībām saistītas ekspertu konsultācijas un/vai atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķirot ar nosacījumu, ka izieta attiecīga apmācība.

                  5.   Saistības saskaņā ar šo pasākumu uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Tomēr, ja tas nepieciešams vēlamo vides ieguvumu sasniegšanai vai saglabāšanai, dalībvalstis konkrētiem saistību veidiem savās lauku attīstības programmās var noteikt ilgāku periodu, tostarp paredzot iespēju tās katru gadu pagarināt pēc sākotnējā perioda beigām.

                  5.   Saistības saskaņā ar šo pasākumu uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Tomēr, ja tas nepieciešams vēlamo vides ieguvumu sasniegšanai vai saglabāšanai, dalībvalstis konkrētiem saistību veidiem savās lauku attīstības programmās var noteikt ilgāku periodu, tostarp paredzot iespēju tās katru gadu pagarināt pēc sākotnējā perioda beigām.
                        Attiecībā uz jaunām saistībām, kas seko uzreiz pēc sākotnējā laikposmā īstenotajām saistībām, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās var noteikt īsāku laikposmu.

                  6.   Maksājumus piešķir katru gadu, un tie kompensē saņēmējiem visas no šīm saistībām izrietošās papildu izmaksas un negūtos ienākumus vai daļu no tiem. Vajadzības gadījumā tās var segt arī darījumu izmaksas, kuras nepārsniedz 20 % no piemaksas, kas izmaksāta par agrovides un klimata saistībām. Ja saistības
                        uzņēmušās lauksaimnieku grupas
                     , maksimālais līmenis ir 30 %.

                  6.   Maksājumus piešķir katru gadu, un tie kompensē saņēmējiem visas no šīm saistībām izrietošās papildu izmaksas un negūtos ienākumus vai daļu no tiem. Vajadzības gadījumā tās var segt arī darījumu izmaksas, kuras nepārsniedz 20 % no piemaksas, kas izmaksāta par agrovides un klimata saistībām. Ja saistības
                        ir daļa no kolektīvas rīcības
                     , maksimālais līmenis ir 30 %.

                        Atbalstu no ELFLA nepiešķir par saistībām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. DP/2012 III sadaļas 2. nodaļa.

                        6.a

                        Pienācīgi pamatotos gadījumos par darbībām, kas attiecas uz vides aizsardzību, dalībvalstis, atkāpjoties no 6. punkta, atbalstu var piešķirt kā vienreizējus maksājumus vai vienai vienībai paredzētas standarta summas attiecībā uz saistībām atkāpties no platību komerciālas izmantošanas. Šādu atbalstu aprēķina, pamatojoties uz papildu izmaksām un negūtajiem ienākumiem.

                  7.   Ja tas vajadzīgs pasākuma efektīvas piemērošanas nodrošināšanai, dalībvalstis var izmantot saņēmēju atlases procedūru, kas minēta 49. panta 3. punktā.

                  7.   Ja tas vajadzīgs pasākuma efektīvas piemērošanas nodrošināšanai, dalībvalstis var izmantot saņēmēju atlases procedūru, kas minēta 49. panta 3. punktā.

                  8.   Atbalsts nepārsniedz maksimālās summas, kas noteiktas I pielikumā.

                  8.   Atbalsts nepārsniedz maksimālās summas, kas noteiktas I pielikumā.

                  Saskaņā ar šo pasākumu nepiešķir atbalstu par saistībām, uz kurām attiecas bioloģiskās lauksaimniecības pasākums.

                  Saskaņā ar šo pasākumu nepiešķir atbalstu par saistībām, uz kurām attiecas bioloģiskās lauksaimniecības pasākums.

                  9.   Darbībām, uz kurām neattiecas 1.–8. punktā izklāstītie nosacījumi, atbalstu var piešķirt par ģenētisko resursu saglabāšanu lauksaimniecībā.

                  9.   Darbībām, uz kurām neattiecas 1.–8. punktā izklāstītie nosacījumi, atbalstu var piešķirt par ģenētisko resursu saglabāšanu
                        , ilgtspējīgu izmantošanu un attīstīšanu
                      lauksaimniecībā.

                  10.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz saistību termiņa ikgadēju pagarināšanu pēc sākotnējā darbības perioda beigām, nosacījumiem, kas piemērojami saistībām ekstensificēt vai citādi saimniekot lopkopībā, ierobežot mēslošanas, augu aizsardzības līdzekļu vai citu līdzekļu izmantošanu, audzēt vietējās šķirnes, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, vai saglabāt augu ģenētiskos resursus, kā arī attiecībā uz to darbību noteikšanu, kuras var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 9. punktu.

                  10.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz saistību termiņa ikgadēju pagarināšanu pēc sākotnējā darbības perioda beigām, nosacījumiem, kas piemērojami saistībām ekstensificēt vai citādi saimniekot lopkopībā, ierobežot mēslošanas, augu aizsardzības līdzekļu vai citu līdzekļu izmantošanu, audzēt vietējās šķirnes, kurām draud izzušana no izmantošanas lauksaimniecībā, vai saglabāt augu ģenētiskos resursus, kā arī attiecībā uz to darbību noteikšanu, kuras var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 9. punktu.

         Grozījums Nr. 70 un 145

         Regulas priekšlikums

         30. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķir par LIZ hektāru lauksaimniekiem vai lauksaimnieku grupām, kas uzņemas brīvprātīgi pāriet uz bioloģiskās lauksaimniecības praksi un metodēm, kas definētas Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007, vai saglabāt šādu praksi un metodes.

                  1.   Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķir par LIZ hektāru lauksaimniekiem vai lauksaimnieku grupām, kas uzņemas brīvprātīgi pāriet uz bioloģiskās lauksaimniecības praksi un metodēm, kas definētas Padomes
                        2007. gada 28. jūnija
                      Regulā (EK) Nr. 834/2007
                        par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu
                     , vai saglabāt šādu praksi un metodes.

                  2.   Atbalstu piešķir tikai par saistībām, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus, kuri noteikti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. HR/2012 IV sadaļas I nodaļai, attiecīgo mēslošanas un augu aizsardzības līdzekļu
                        izmantošanai
                      prasību minimumu, kā arī citas attiecīgas obligātās prasības, kas noteiktas valsts tiesību aktos. Visas šīs prasības ir noteiktas programmā.

                  2.   Atbalstu piešķir tikai par saistībām, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus, kuri noteikti atbilstīgi Regulas (ES) Nr. HR/2012 VI sadaļas I nodaļai,
                        un attiecīgos pienākumus, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. HR/2012 III sadaļas 2. nodaļu,
                      attiecīgo mēslošanas un augu aizsardzības līdzekļu
                        izmantošanas
                      prasību minimumu, kā arī citas attiecīgas obligātās prasības, kas noteiktas valsts tiesību aktos. Visas šīs prasības ir noteiktas programmā.

                  3.   Saistības saskaņā ar šo pasākumu uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja atbalstu piešķir, lai saglabātu bioloģisko lauksaimniecību, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās var paredzēt iespēju pēc sākotnējā perioda beigām saistību termiņu katru gadu pagarināt.

                  3.   Saistības saskaņā ar šo pasākumu uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem.
                        Lai sekmētu līdzdalību šajā pasākumā arī pēc 2015. gada, dalībvalstis var izveidot mehānismu, lai atbalstītu lauksaimniekus ar turpmāko pasākumu pēc 2020. gada.
                      Ja atbalstu piešķir, lai saglabātu bioloģisko lauksaimniecību, dalībvalstis savās lauku attīstības programmās var paredzēt iespēju pēc sākotnējā perioda beigām saistību termiņu katru gadu pagarināt.

                  4.   Maksājumus piešķir katru gadu, un tie kompensē saņēmējiem visas no šīm saistībām izrietošās papildu izmaksas un negūtos ienākumus vai daļu no tiem. Vajadzības gadījumā tie var kompensēt arī darījumu izmaksas, kuru vērtība nepārsniedz 20 % no piemaksas, kas izmaksāta par šīm saistībām. Ja saistības uzņēmušās lauksaimnieku grupas, maksimālais līmenis ir 30 %.

                  4.   Maksājumus piešķir katru gadu, un tie kompensē saņēmējiem visas no šīm saistībām izrietošās papildu izmaksas un negūtos ienākumus vai daļu no tiem. Vajadzības gadījumā tie var kompensēt arī darījumu izmaksas, kuru vērtība nepārsniedz 20 % no piemaksas, kas izmaksāta par šīm saistībām. Ja saistības uzņēmušās lauksaimnieku grupas
                        vai citu zemes apsaimniekotāju grupas
                     , maksimālais līmenis ir 30 %.

                  5.   Atbalsts nepārsniedz maksimālās summas, kas noteiktas I pielikumā.

                  5.   Atbalsts nepārsniedz maksimālās summas, kas noteiktas I pielikumā.

                        5.a

                        Dalībvalstis savās lauku attīstības programmās nosaka, kā šo pasākumu var apvienot ar citiem pasākumiem, jo īpaši ar pasākumiem, kas izklāstīti 17., 18., 28., 29., 31. un 36. pantā, lai paplašinātu bioloģisko lauksaimniecību un sasniegtu mērķus vides un lauku ekonomikas jomā.

         Grozījums Nr. 71 un 146

         Regulas priekšlikums

         31. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķir katru gadu par LIZ hektāru vai meža hektāru, lai kompensētu saņēmējiem radušās izmaksas un negūtos ienākumus, kas attiecīgajās teritorijās izriet no nelabvēlīgiem faktoriem, kuri saistīti ar
                        Direktīvu 92/43/EEK, 2009/147/EK un 2000/60/EK
                      īstenošanu.

                  1.   Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķir katru gadu par LIZ hektāru vai meža hektāru, lai kompensētu saņēmējiem radušās izmaksas un negūtos ienākumus, kas attiecīgajās teritorijās izriet no nelabvēlīgiem faktoriem, kuri saistīti ar
                        Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību

                      (1)

                        , Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvas 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību

                      (2)

                        un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvas 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā

                      (3)

                        ,
                      īstenošanu.

                        Ja prasības ir ilgstošas, atbalstu var sniegt vienreizēja maksājuma veidā par LIZ vai meža hektāru, pilnībā ietverot arī kompensācijas maksājumu. Šajā gadījumā prasības rakstiski nosaka servitūtos par zemes turpmāko izmantojumu un reģistrē valsts zemes reģistrā. Pienācīgi pamatotos gadījumos atbalstu var sniegt, pamatojoties nevis uz izmaksām par hektāru, bet uz citām vienības izmaksām, piemēram, par ūdensteces kilometru skaitu.

                        Ar atbalstu var segt materiālos un/vai nemateriālos neproduktīvos ieguldījumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu atbilstību prasībām saistībā ar Direktīvām 2009/147/EK, 92/43/EEK un 2000/60/EK.

                  2.   Atbalstu piešķir attiecīgi lauksaimniekiem un privātiem meža īpašniekiem un meža īpašnieku apvienībām. Pienācīgi pamatotos gadījumos to var piešķirt arī citiem zemes apsaimniekotājiem.

                  2.   Atbalstu piešķir attiecīgi lauksaimniekiem un privātiem meža īpašniekiem un meža īpašnieku apvienībām. Pienācīgi pamatotos gadījumos to var piešķirt arī citiem zemes apsaimniekotājiem.

                  3.   Atbalstu lauksaimniekiem saistībā ar Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK piešķir tikai par nelabvēlīgiem faktoriem, kas izriet no prasībām, kuras pārsniedz labu lauksaimniecības un vides apstākļu uzturēšanu, kā paredzēts Padomes Regulas (ES) Nr.
                        HR/2012
                      94. pantā un II pielikumā.

                  3.   Atbalstu lauksaimniekiem saistībā ar Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK piešķir tikai par nelabvēlīgiem faktoriem, kas izriet no prasībām, kuras pārsniedz labu lauksaimniecības un vides apstākļu uzturēšanu, kā paredzēts Padomes Regulas (ES) Nr
                        …/2013 [HR]
                      94. pantā un II pielikumā
                        , un attiecīgajiem pienākumiem, kas noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. DP/2013 III sadaļas 2. nodaļu
                     .
                        Lauku attīstības programmā var paredzēt īpašus noteikumus gadījumiem, kad attiecīgajā saimniecībā šie pienākumi nav apvienojami ar minēto direktīvu mērķiem.

                  4.   Atbalstu lauksaimniekiem saistībā ar Direktīvu 2000/60/EK piešķir tikai attiecībā uz īpašām prasībām, kas:

                  4.   Atbalstu lauksaimniekiem saistībā ar Direktīvu 2000/60/EK piešķir tikai attiecībā uz īpašām prasībām, kas:

                              (a)

                              ieviestas ar Direktīvu 2000/60/EK, ir saskaņā ar upju baseinu apsaimniekošanas plānu pasākumu programmām, lai sasniegtu minētajā direktīvā noteiktos vides mērķus, un pārsniedz pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu citus Savienības
                                    tiesību aktus
                                  ūdens aizsardzības jomā;

                              (a)

                              ieviestas ar Direktīvu 2000/60/EK, ir saskaņā ar upju baseinu apsaimniekošanas plānu pasākumu programmām, lai sasniegtu minētajā direktīvā noteiktos vides mērķus, un pārsniedz pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu citus Savienības
                                    likumus
                                  ūdens aizsardzības jomā;

                              (b)

                              pārsniedz likumā noteiktās pārvaldības prasības un labu lauksaimniecības un vides apstākļu uzturēšanu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr.
                                    HR/2012
                                  VI sadaļas I nodaļā, un pienākumus, kas noteikti Regulas (ES) Nr.
                                    DP/2012
                                  III sadaļas 2. nodaļā;

                              (b)

                              pārsniedz likumā noteiktās pārvaldības prasības un labu lauksaimniecības un vides apstākļu uzturēšanu, kā paredzēts Regulas (ES) Nr.
                                    …/2013 [HR]
                                  VI sadaļas I nodaļā, un pienākumus, kas noteikti Regulas (ES) Nr.
                                    …/2013 [DP]
                                  III sadaļas 2. nodaļā;

                              (c)

                              pārsniedz aizsardzības līmeni, kuru garantē Savienības
                                    tiesību akti
                                 , kas bijuši spēkā Direktīvas 2000/60/EK pieņemšanas laikā, kā noteikts Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 9. punktā, un

                              (c)

                              pārsniedz aizsardzības līmeni, kuru garantē Savienības
                                    likumi
                                 , kas bijuši spēkā Direktīvas 2000/60/EK pieņemšanas laikā, kā noteikts Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 9. punktā, un

                              (d)

                              nosaka būtiskas zemes izmantojuma izmaiņas un/vai lielus ierobežojumus lauksaimniecības praksē, radot ievērojamu ienākumu zudumu.

                              (d)

                              nosaka būtiskas zemes izmantojuma izmaiņas un/vai lielus ierobežojumus lauksaimniecības praksē, radot ievērojamu ienākumu zudumu.

                  5.   Prasības, kas minētas 3. un 4. punktā, ir norādītas programmā.

                  5.   Prasības, kas minētas 3. un 4. punktā, ir norādītas programmā.

                  6.   Ir tiesības saņemt maksājumus par šādām teritorijām:

                  6.   Ir tiesības saņemt maksājumus par šādām teritorijām:

                              (a)

                              Natura 2000 lauksaimniecības un meža teritorijas, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvām 92/43/EEK un 2009/147/EK;

                              (a)

                              Natura 2000 lauksaimniecības un meža teritorijas, kas noteiktas saskaņā ar Direktīvām 92/43/EEK un 2009/147/EK;

                              (b)

                              citas norobežotas dabas aizsardzības teritorijas ar vides radītiem ierobežojumiem, kuri attiecas uz lauksaimniecību, vai meži, kas palīdz īstenot Direktīvas 92/43/EEK 10. pantu. Šīs teritorijas vienā lauku attīstības programmā nepārsniedz 5 % no noteiktajām Natura 2000 teritorijām, kuras ietilpst šīs programmas teritoriālajā darbības jomā;

                              (b)

                              citas norobežotas dabas aizsardzības teritorijas ar vides radītiem ierobežojumiem, kuri attiecas uz lauksaimniecību, vai meži, kas palīdz
                                    saglabāt Direktīvas 92/43/EEK IV pielikumā minēto sugu populācijas,
                                  īstenot Direktīvas 92/43/EEK 10. pantu
                                    un saglabāt visas putnu sugas saskaņā ar Direktīvas 2009/147/EK 1. pantu
                                 . Šīs teritorijas vienā lauku attīstības programmā nepārsniedz 7 % no noteiktajām Natura 2000 teritorijām, kuras ietilpst šīs programmas teritoriālajā darbības jomā;

                              (c)

                              lauksaimniecības platības, kas iekļautas upju baseinu apsaimniekošanas plānos saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK.

                              (c)

                              lauksaimniecības
                                    un meža
                                  platības, kas iekļautas upju baseinu apsaimniekošanas plānos saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK.

                  7.   Atbalsts nepārsniedz maksimālās summas, kas noteiktas I pielikumā.

                  7.   Atbalsts nepārsniedz maksimālās summas, kas noteiktas I pielikumā.

                        Dalībvalstis savos finanšu plānos var paredzēt atsevišķus budžeta līdzekļus maksājumiem saskaņā ar Natura 2000 lauksaimniecības teritorijām, Natura 2000 mežu teritorijām un Ūdens pamatdirektīvu.

         Grozījums Nr. 72

         Regulas priekšlikums

         32. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Maksājumus lauksaimniekiem kalnu apgabalos un citos apgabalos, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi, piešķir par LIZ hektāru, lai kompensētu lauksaimniekiem papildu izmaksas un negūtos ienākumus, kas saistīti ar lauksaimnieciskās ražošanas ierobežojumiem attiecīgajā apgabalā.

                  1.   Maksājumus lauksaimniekiem kalnu apgabalos un citos apgabalos, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi, piešķir par LIZ hektāru, lai kompensētu lauksaimniekiem papildu izmaksas un negūtos ienākumus, kas saistīti ar lauksaimnieciskās ražošanas ierobežojumiem attiecīgajā apgabalā.

                  Papildu izmaksas un negūtos ienākumus aprēķina, salīdzinot ar apgabaliem, kurus neietekmē dabas vai citi specifiski ierobežojumi, un ņemot vērā maksājumus atbilstīgi Regulas (ES) Nr. DP/2012 III sadaļas 3. nodaļai.

                  Papildu izmaksas un negūtos ienākumus aprēķina, salīdzinot ar apgabaliem, kurus neietekmē dabas vai citi specifiski ierobežojumi.
                        Dalībvalstis nodrošina to, ka netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties, apvienojot šo pasākumu ar citiem valsts vai Savienības atbalsta instrumentiem.

                        Aprēķinot papildu izmaksas un negūtos ienākumus, dalībvalstis pienācīgi pamatotos gadījumos tos var diferencēt, lai tiktu ņemti vērā:

                              —

                                    attiecīgajam reģionam raksturīgie apstākļi un attīstības mērķi;

                              —

                                    to pastāvīgo nelabvēlīgo dabas apstākļu apmērs, kas ietekmē lauksaimniecības darbības;

                              —

                                    ražošanas veids un attiecīgā gadījumā uzņēmuma ekonomiskā struktūra.

                  2.   Maksājumus piešķir lauksaimniekiem, kuri apņemas veikt lauksaimniecisku darbību apgabalos, kas noteikti atbilstīgi 33. pantam.

                  2.   Maksājumus piešķir lauksaimniekiem, kuri apņemas veikt lauksaimniecisku darbību apgabalos, kas noteikti atbilstīgi 33. pantam.

                  3.   Maksājumus nosaka starp minimālo un maksimālo summu, kas noteikta I pielikumā.

                  3.   Maksājumus nosaka starp minimālo un maksimālo summu, kas noteikta I pielikumā.

                        Pienācīgi pamatotos gadījumos dalībvalstis var piešķirt atsevišķus maksājumus, kas pārsniedz I pielikumā noteikto maksimālo summu, ar nosacījumu, ka plānošanas līmenī maksimālā summa caurmērā tiek ievērota.

                  4.   Dalībvalstis paredz, ka, sākot no saimniecības platības robežvērtības, kas jānosaka programmā, maksājumus pakāpeniski samazina.

                  4.   Dalībvalstis paredz, ka, sākot no saimniecības platības robežvērtības, kas jānosaka programmā, maksājumus pakāpeniski samazina.

                  5.   Saskaņā ar šo pasākumu dalībvalstis
                        no 2014. līdz 2017. gadam
                      var piešķirt maksājumus lauksaimniekiem apgabalos, kas 2007.–2013. gada plānošanas periodā bijuši atbalsttiesīgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta a) punkta ii) apakšpunktu, bet pēc jaunās robežu noteikšanas, kas minēta 33. panta 3. punktā, vairs nav atbalsttiesīgi. Šos maksājumus pakāpeniski samazina, sākot no
                        2014. gada
                     , kurā izmaksā 80 % no
                        2013. gadā
                      saņemtā maksājuma, un beidzot ar
                        2017. gadu
                     , kurā izmaksā 20 % no minētā maksājuma.

                  5.   Saskaņā ar šo pasākumu dalībvalstis
                        uz četru gadu laikposmu
                      var piešķirt maksājumus lauksaimniekiem apgabalos, kas 2007.–2013. gada plānošanas periodā bijuši atbalsttiesīgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 36. panta a) punkta ii) apakšpunktu, bet pēc jaunas robežu noteikšanas, kas minēta 33. panta 3. punktā, vairs nav atbalsttiesīgi. Šos maksājumus pakāpeniski samazina, sākot no
                        pirmā gada
                     , kurā izmaksā 80 % no
                        2007.–2013. gada plānošanas laikposmā
                      saņemtā maksājuma, un beidzot ar
                        ceturto gadu
                     , kurā izmaksā 20 % no minētā maksājuma.

                        6.

                        Dalībvalstīs, kuras līdz 2014. gada 1. janvārim nav pabeigušas 33. panta 3. punktā minēto robežu noteikšanu, tiem lauksaimniekiem, kuri saņem maksājumus apgabalos, kam bijušas tiesības saņemt šos maksājumus 2007.–2013. gada periodā, piemēro 5. punktu. Pēc robežu noteikšanas pabeigšanas lauksaimnieki apgabalos, kuri joprojām ir atbalsttiesīgi, pilnībā saņem šim pasākumam paredzētos maksājumus. Lauksaimnieki apgabalos, kuri vairs nav atbalsttiesīgi, turpina saņemt maksājumus saskaņā ar 5. punktu.

         Grozījums Nr. 73

         Regulas priekšlikums

         33. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Pamatojoties uz 2., 3. un 4. punktu, dalībvalstis nosaka apgabalus, kuros ir tiesības pretendēt uz 32. pantā paredzētajiem maksājumiem, izdalot šādas kategorijas:

                  1.   Pamatojoties uz 2., 3. un 4. punktu, dalībvalstis nosaka apgabalus, kuros ir tiesības pretendēt uz 32. pantā paredzētajiem maksājumiem, izdalot šādas kategorijas:

                              (a)

                              kalnu apgabali;

                              (a)

                              kalnu apgabali;

                              (b)

                              apgabali, kuri nav kalnu apgabali un kuros ir ievērojami dabas ierobežojumi, un

                              (b)

                              apgabali, kuri nav kalnu apgabali un kuros ir ievērojami dabas ierobežojumi, un

                              (c)

                              citi apgabali, kurus ietekmē specifiski ierobežojumi.

                              (c)

                              citi apgabali, kurus ietekmē specifiski ierobežojumi.

                  2.   Lai varētu pretendēt uz maksājumiem saskaņā ar 32. pantu, kalnu apgabaliem ir raksturīgas ievērojami ierobežotas iespējas izmantot zemi un ievērojami lielākas ražošanas izmaksas, ko izraisa:

                  2.   Lai varētu pretendēt uz maksājumiem saskaņā ar 32. pantu, kalnu apgabaliem ir raksturīgas ievērojami ierobežotas iespējas izmantot zemi un ievērojami lielākas ražošanas izmaksas, ko izraisa:

                              (a)

                              ļoti sarežģīti klimatiskie apstākļi, kas radušies augstuma dēļ un kuru ietekmē veģetācijas periods ir ievērojami īsāks;

                              (a)

                              ļoti sarežģīti klimatiskie apstākļi, kas radušies augstuma dēļ un kuru ietekmē veģetācijas periods ir ievērojami īsāks;

                              (b)

                              zemākā augstumā – lielākajā daļā attiecīgā apgabala esošās nogāzes, kuras ir pārāk stāvas, lai izmantotu tehniku, vai kurās jāizmanto ļoti dārgas speciālas iekārtas, vai kurās pastāv abi minētie faktori, ja ierobežojumi, kas izriet no katra faktora atsevišķi, nav pārāk izteikti, bet abi kopā rada līdzvērtīgus ierobežojumus.

                              (b)

                              zemākā augstumā – lielākajā daļā attiecīgā apgabala esošās nogāzes, kuras ir pārāk stāvas, lai izmantotu tehniku, vai kurās jāizmanto ļoti dārgas speciālas iekārtas, vai kurās pastāv abi minētie faktori, ja ierobežojumi, kas izriet no katra faktora atsevišķi, nav pārāk izteikti, bet abi kopā rada līdzvērtīgus ierobežojumus.

                  Apgabalus uz ziemeļiem no 62. paralēles un dažus piegulošos apgabalus uzskata par kalnu apgabaliem.

                  Apgabalus uz ziemeļiem no 62. paralēles un dažus piegulošos apgabalus uzskata par kalnu apgabaliem.

                  3.
                        Lai varētu pretendēt uz maksājumiem saskaņā ar 32. pantu,
                      apgabalus, kas nav kalnu apgabali
                        , uzskata par apgabaliem,
                      kuros ir ievērojami dabas ierobežojumi
                        , ja vismaz 66 % LIZ atbilst vienam no II pielikumā minētajiem kritērijiem saskaņā ar norādīto robežvērtību
                     .
                        Šā nosacījuma ievērošanu nodrošina atbilstošā vietējās administratīvās vienības līmenī (LAU 2 līmenī).

                        3.

                        Dalībvalstis nosaka
                      apgabalus, kas nav kalnu apgabali
                        un
                      kuros ir ievērojami dabas ierobežojumi
                        , par tiesīgiem saņemt maksājumus saskaņā ar 32. pantu
                     .
                        Šos apgabalus raksturo ievērojami dabas ierobežojumi, īpaši zema augsnes produktivitāte vai slikti klimatiskie apstākļi un tas, ka ekstensīvās lauksaimniecības saglabāšana ir svarīga zemes apsaimniekošanai.

                        Nosakot to apgabalu robežas, uz kuriem attiecas šis punkts, dalībvalstis veic precizēšanu, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ar mērķi neiekļaut apgabalus, kuros ir dokumentēti pirmajā daļā minētie būtiskie dabas ierobežojumi, bet kuros tie ir pārvarēti ar ieguldījumiem vai saimniecisko darbību.

                        Komisija līdz 2014. gada 31. decembrim iesniedz tiesību akta priekšlikumu par obligātajiem biofizikālajiem kritērijiem un atbilstošajām robežvērtībām, kas jāpiemēro turpmākajiem ierobežojumiem, kā arī attiecīgus noteikumus par precizēšanu un pārejas kārtību.

                  4.   Apgabali, kas nav minēti 2. un 3. punktā, var pretendēt uz maksājumiem saskaņā ar 32. pantu, ja tos ietekmē specifiski ierobežojumi un ja zemes apsaimniekošana būtu jāturpina, lai saglabātu vai uzlabotu vidi, uzturētu laukus un saglabātu apgabala tūrisma potenciālu vai aizsargātu krasta līniju.

                  4.   Apgabali, kas nav minēti 2. un 3. punktā, var pretendēt uz maksājumiem saskaņā ar 32. pantu, ja tos ietekmē specifiski ierobežojumi
                        , tostarp ļoti zems iedzīvotāju blīvums,
                      un ja zemes apsaimniekošana būtu jāturpina, lai saglabātu vai uzlabotu vidi, uzturētu laukus un saglabātu apgabala tūrisma potenciālu vai aizsargātu krasta līniju.

                  Apgabali, kuros ir īpaši ierobežojumi, aptver lauksaimniecības platības, kas ir viendabīgas no dabas aizsardzības nosacījumu viedokļa, un to kopējais apmērs nepārsniedz 10 % no attiecīgās dalībvalsts platības.

                  Apgabali, kuros ir īpaši ierobežojumi, aptver lauksaimniecības platības, kas ir viendabīgas no dabas aizsardzības nosacījumu viedokļa, un to kopējais apmērs nepārsniedz 10 % no attiecīgās dalībvalsts platības.

                  5.   Dalībvalstis lauku attīstības programmām pievieno:

                  5.   Dalībvalstis lauku attīstības programmām pievieno esošās vai grozītās robežas saskaņā ar 2.,
                        3.
                      un 4. punktu.

                                    (a)

                              esošās vai grozītās robežas saskaņā ar 2. un 4. punktu;

                                    (b)

                                    jaunās apgabalu robežas, kā minēts 3. punktā.

         Grozījums Nr. 74

         Regulas priekšlikums

         34. pants – 2. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  2.   Dzīvnieku labturības maksājumi sedz tikai tās saistības, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus, kuri noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr.
                        HR/2012
                      VI sadaļas I nodaļu, un citas attiecīgas obligātās prasības, kas paredzētas valstu
                        tiesību aktos
                     . Šīs attiecīgās prasības nosaka programmā.

                  2.   Dzīvnieku labturības maksājumi sedz tikai tās saistības, kas pārsniedz attiecīgos obligātos standartus, kuri noteikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr.
                        …/2013 [HR]
                      VI sadaļas I nodaļu, un citas attiecīgas obligātās prasības, kas paredzētas Savienības
                        likumos
                     . Šīs attiecīgās prasības nosaka programmā.

                  Šīs saistības uzņemas uz
                        vienu gadu
                      ar iespēju tās atjaunot.

                  Šīs saistības uzņemas uz
                        laikposmu no viena līdz septiņiem gadiem
                      ar iespēju tās atjaunot.

         Grozījums Nr. 75

         Regulas priekšlikums

         35. pants – 1. punkts – 1. daļa

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķir par meža hektāru meža tiesiskajiem valdītājiem, pašvaldībām un to apvienībām, kas brīvprātīgi uzņemas veikt darbības, kuras ietver vienas vai vairākas meža vides saistības. Šo atbalstu var saņemt arī struktūras, kas apsaimnieko valsts īpašumā esošus mežus, ja tās nav atkarīgas no valsts budžeta.

                  1.   Atbalstu saskaņā ar šo pasākumu piešķir par meža hektāru
                        tikai
                      meža tiesiskajiem valdītājiem, pašvaldībām un to apvienībām, kas brīvprātīgi uzņemas veikt darbības, kuras ietver vienas vai vairākas meža vides saistības. Šo atbalstu var saņemt arī struktūras, kas apsaimnieko valsts īpašumā esošus mežus, ja tās nav atkarīgas no valsts budžeta.

         Grozījums Nr. 76

         Regulas priekšlikums

         35. pants – 1. punkts – 2. daļa

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        Meža tiesiskajiem valdījumiem, kuri pārsniedz noteiktu lielumu, kas dalībvalstīm jānosaka programmā, 1. punktā minēto atbalstu piešķir ar nosacījumu, ka ir iesniegts meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments, kas ir saskaņā ar ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu.

                        svītrots

         Pamatojums

         Dalībvalstu līmenī jau ir pieņemts atbilstošs regulējums par mežu un mežu masīvu ilgstpējīgu apsaimniekošanu neatkarīgi no attiecīgā uzņēmuma lieluma. Prasība meža valdītājiem izstrādāt apsaimniekošanas plānus nozīmētu tikai lielāku birokrātisko slogu.

         Grozījums Nr. 77

         Regulas priekšlikums

         35. pants – 3. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  3.   Maksājumi kompensē saņēmējiem visas no šīm saistībām izrietošās papildu izmaksas un negūtos ienākumus vai daļu no tiem. Vajadzības gadījumā tie var kompensēt arī darījumu izmaksas, kuru vērtība nepārsniedz 20 % no piemaksas, kas izmaksāta par meža vides saistībām. Atbalsts nepārsniedz maksimālo summu, kas noteikta I pielikumā.

                  3.   Maksājumi kompensē saņēmējiem visas no šīm saistībām izrietošās papildu izmaksas un negūtos ienākumus vai daļu no tiem. Vajadzības gadījumā tie var kompensēt arī darījumu izmaksas, kuru vērtība nepārsniedz 20 % no piemaksas, kas izmaksāta par meža vides saistībām. Atbalsts nepārsniedz maksimālo summu, kas noteikta I pielikumā.
                        Skaidri pamatotos gadījumos atbalstu par vienošanos neizmantot kokus vai koku audzes var piešķirt arī kā vienreizējus maksājumus vai vienam projektam paredzētas standarta summas, ko aprēķina, ņemot vērā papildu izmaksas un peļņas zudumu.

         Pamatojums

         Meža ekosistēmās bieži vien lietderīgāk ir izstrādāt finansējumu attiecībā uz vairākiem projektiem, nevis finansējumu, kura pamatā ir lielums. Vienāda standarta likme 200,–/ha apmērā nešķiet pietiekama, lai segtu reālās izmaksas, jo mežiem ir ilgs veģetācijas periods.

         Grozījums Nr. 78

         Regulas priekšlikums

         36. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu veicina sadarbības veidus, kas ietver vismaz divus tiesību subjektus, un jo īpaši:

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu veicina sadarbības veidus, kas ietver vismaz divus tiesību subjektus, un jo īpaši:

                              (a)

                              sadarbību starp dažādiem dalībniekiem Savienības lauksaimniecības un pārtikas ķēdē, mežsaimniecības nozarē un starp citiem dalībniekiem, kas palīdz sasniegt lauku attīstības politikas mērķus un prioritātes, ieskaitot starpnozaru organizācijas;

                              (a)

                              sadarbību starp dažādiem dalībniekiem Savienības lauksaimniecības un pārtikas ķēdē, mežsaimniecības nozarē un starp citiem dalībniekiem, kas palīdz sasniegt lauku attīstības politikas mērķus un prioritātes, ieskaitot
                                    ražotāju grupas, kooperatīvus un
                                  starpnozaru organizācijas;

                              (b)

                              kopu
                                    un
                                  tīklu veidošanu;

                              (b)

                              kopu, tīklu
                                    un koordinācijas punktu
                                  veidošanu;

                              (c)

                              lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai izveidotās EIP darba grupu izveidi un darbību, kā minēts 62. pantā.

                              (c)

                              lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai izveidotās EIP darba grupu izveidi un darbību, kā minēts 62. pantā.

                                    (ca)

                                    inovāciju un sadarbību, izmantojot Savienības un trešo valstu tīklu sadraudzību.

                  2.   Sadarbība, kas minēta 1. punktā, jo īpaši attiecas uz:

                  2.   Sadarbība, kas minēta 1. punktā, jo īpaši attiecas uz:

                              (a)

                              izmēģinājuma projektiem;

                              (a)

                              izmēģinājuma
                                    un demonstrācijas
                                  projektiem
                                    un paraugprojektiem
                                 ;

                              (b)

                              jaunu produktu, metožu, procesu un tehnoloģiju izstrādi lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē;

                              (b)

                              jaunu produktu, metožu, procesu un tehnoloģiju izstrādi lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības nozarē
                                    , tostarp saistībā ar atkritumu mazināšanu
                                 ;

                              (c)

                              sadarbību starp mazajiem ekonomikas dalībniekiem kopīgu darba procesu organizēšanā, iekārtu un resursu kopīgā izmantošanā;

                              (c)

                              sadarbību starp mazajiem ekonomikas dalībniekiem kopīgu darba procesu organizēšanā, iekārtu un resursu kopīgā izmantošanā;

                              (d)

                              horizontālo un vertikālo sadarbību starp piegādes ķēdes dalībniekiem, lai izveidotu loģistikas platformas nolūkā veicināt īsas piegādes ķēdes un vietējos tirgus;

                              (d)

                              horizontālo un vertikālo sadarbību starp piegādes ķēdes dalībniekiem, lai izveidotu loģistikas platformas nolūkā veicināt īsas piegādes ķēdes un vietējos
                                    un reģionālos
                                  tirgus;

                              (e)

                              noieta veicināšanas pasākumiem vietējā mērogā, kas saistīti ar īsas piegādes ķēdes un vietējo tirgu attīstību;

                              (e)

                              noieta veicināšanas pasākumiem vietējā mērogā, kas saistīti ar īsu piegādes ķēžu, vietējo
                                    un reģionālo
                                  tirgu
                                    un produktu, kuri ietilpst kvalitātes shēmās,
                                  attīstību;

                              (f)

                              kopīgu rīcību, ko veic, lai mazinātu klimata pārmaiņu sekas vai pielāgotos tām;

                              (f)

                              kopīgu rīcību, ko veic, lai mazinātu klimata pārmaiņu sekas vai pielāgotos tām;

                              (g)

                                    kolektīvām
                                  pieejām vides projektiem un pašreizējai praksei vides jomā;

                                    (g)

                                    saskaņotām
                                  pieejām vides projektiem un pašreizējai praksei vides jomā,
                                    tostarp efektīvu ūdens resursu apsaimniekošanu, atjaunojamo energoresursu izmantošanu un lauksaimniecības ainavu saglabāšanu;

                              (h)

                              piegādes ķēdes dalībnieku horizontālu un vertikālu sadarbību tādas biomasas ilgtspējīgā ražošanā, kas paredzēta izmantošanai pārtikas, enerģijas ražošanas un rūpniecības procesos;

                              (h)

                              piegādes ķēdes dalībnieku horizontālu un vertikālu sadarbību tādas biomasas ilgtspējīgā ražošanā, kas paredzēta izmantošanai pārtikas, enerģijas ražošanas un rūpniecības procesos;

                              (i)

                              vietējās attīstības stratēģiju īstenošanu, kas palīdz sasniegt vienu vai vairākas no Savienības lauku attīstības prioritātēm, jo īpaši publiskā un privātā sektora partnerībā, kas nav Regulas (ES) Nr.
                                    [CSF/2012]
                                  28. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās partnerības;

                              (i)

                              vietējās attīstības stratēģiju īstenošanu, kas palīdz sasniegt vienu vai vairākas no Savienības lauku attīstības prioritātēm, jo īpaši publiskā un privātā sektora partnerībā, kas nav Regulas (ES) Nr.
                                    …/2013 [CSF]
                                  28. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās partnerības;

                              (j)

                              meža apsaimniekošanas plānu vai līdzvērtīgu instrumentu sagatavošanu.

                              (j)

                              meža apsaimniekošanas plānu vai līdzvērtīgu instrumentu sagatavošanu;

                                    (ja)

                                    ar lauku tūrismu saistītu tūrisma pakalpojumu izstrādi, tostarp popularizēšanu;

                                    (jb)

                                    sociālās lauksaimniecības projektu izstrādi.

                        2.a

                        Piešķirot atbalstu, par prioritāru var noteikt tādu struktūru sadarbību, kurās ir iesaistīti primārie ražotāji.

                  3.
                        Atbalstu saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu piešķir tikai jaunizveidotām kopām un tīkliem un kopām un tīkliem, kas uzsāk darbību, kādu tie līdz šim nav veikuši.

                  Atbalstu par darbībām saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu var piešķirt arī atsevišķiem dalībniekiem, ja šāda iespēja ir paredzēta lauku attīstības programmā.

                  3.   Atbalstu par darbībām saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu var piešķirt arī atsevišķiem dalībniekiem, ja šāda iespēja ir paredzēta lauku attīstības programmā.

                  4.   To izmēģinājuma projektu un darbību rezultātus, kurus veic atsevišķi dalībnieki saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu, izplata.

                  4.   To izmēģinājuma projektu un darbību rezultātus, kurus veic atsevišķi dalībnieki saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu, izplata.

                  5.   Saskaņā ar šo pasākumu ir tiesības pretendēt uz atbalstu par šādām izmaksām, kas saistītas ar 1. punktā minētajiem sadarbības veidiem:

                  5.   Saskaņā ar šo pasākumu ir tiesības pretendēt uz atbalstu par šādām izmaksām, kas saistītas ar 1. punktā minētajiem sadarbības veidiem:

                              (a)

                              izmaksas par attiecīgā apgabala izpēti, priekšizpēti un uzņēmējdarbības plāna vai meža apsaimniekošanas plāna vai līdzvērtīga instrumenta, vai tādas vietējās attīstības stratēģijas izstrādi, kas nav Regulas (ES) Nr.
                                    [CSF/2012]
                                  29. pantā minētā stratēģija;

                              (a)

                              izmaksas par attiecīgā apgabala izpēti, priekšizpēti un uzņēmējdarbības plāna vai meža apsaimniekošanas plāna vai līdzvērtīga instrumenta, vai tādas vietējās attīstības stratēģijas izstrādi, kas nav Regulas (ES) Nr.
                                    …/2013 [CSF]
                                  29. pantā minētā stratēģija;

                              (b)

                              attiecīgā apgabala aktivizēšana, lai būtu iespējams īstenot kolektīvu teritoriālu projektu. Kopu gadījumā aktivizēšana var attiekties arī uz mācību, dalībnieku sadarbības tīkla un jaunu dalībnieku piesaistes organizēšanu;

                              (b)

                              attiecīgā apgabala aktivizēšana, lai būtu iespējams īstenot kolektīvu teritoriālu projektu. Kopu gadījumā aktivizēšana var attiekties arī uz mācību, dalībnieku sadarbības tīkla un jaunu dalībnieku piesaistes organizēšanu;

                              (c)

                              sadarbības kārtējās izmaksas;

                              (c)

                              sadarbības kārtējās izmaksas;

                              (d)

                              konkrētu projektu tiešās izmaksas, kas saistītas ar uzņēmējdarbības plāna, vietējās attīstības stratēģijas, kas nav Regulas (ES) Nr.
                                    [CSF/2012]
                                  29. pantā minētā stratēģija, vai inovācijām veltīta pasākuma īstenošanu;

                              (d)

                              konkrētu projektu tiešās izmaksas, kas saistītas ar uzņēmējdarbības plāna, vietējās attīstības stratēģijas, kas nav Regulas (ES) Nr.
                                    …/2013 [CSF]
                                  29. pantā minētā stratēģija, vai inovācijām veltīta pasākuma īstenošanu;

                              (e)

                              noieta veicināšanas pasākumu izmaksas.

                              (e)

                              noieta veicināšanas pasākumu izmaksas.

                  6.   Ja tiek īstenots uzņēmējdarbības plāns, meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments, vai attīstības stratēģija, dalībvalstis var piešķirt atbalstu vai nu kā kopējo summu, kas sedz sadarbības izmaksas un īstenoto projektu izmaksas, vai arī segt tikai sadarbības izmaksas un projektu īstenošanai izmantot līdzekļus no citiem pasākumiem vai citiem Savienības fondiem.

                  6.   Ja tiek īstenots uzņēmējdarbības plāns, meža apsaimniekošanas plāns vai līdzvērtīgs instruments, vai attīstības stratēģija, dalībvalstis var piešķirt atbalstu vai nu kā kopējo summu, kas sedz sadarbības izmaksas un īstenoto projektu izmaksas, vai arī segt tikai sadarbības izmaksas un projektu īstenošanai izmantot līdzekļus no citiem pasākumiem vai citiem Savienības fondiem.

                  7.   Atbalstu var piešķirt arī sadarbībai starp dalībniekiem, kas atrodas dažādos reģionos vai dalībvalstīs.

                  7.   Atbalstu var piešķirt arī sadarbībai starp dalībniekiem, kas atrodas dažādos reģionos vai dalībvalstīs
                        , kā arī sadarbībai ar dalībniekiem no jaunattīstības valstīm
                     .

                  8.   Atbalstu izmaksā ne ilgāk kā septiņus gadus, izņemot ar vidi saistītas kolektīvas darbības pienācīgi pamatotos gadījumos.

                  8.   Atbalstu izmaksā ne ilgāk kā septiņus gadus, izņemot attiecībā uz kolektīvām darbībām vides jomā pienācīgi pamatotos gadījumos.

                  9.   Sadarbību saskaņā ar šo pasākumu var apvienot ar projektiem, kurus tajā pašā teritorijā atbalsta citi Savienības fondi, nevis ELFLA. Dalībvalstis nodrošina to, ka netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties, apvienojot šo pasākumu ar citiem valsts vai Savienības atbalsta instrumentiem.

                  9.   Sadarbību saskaņā ar šo pasākumu var apvienot ar projektiem, kurus tajā pašā teritorijā atbalsta citi Savienības fondi, nevis ELFLA. Dalībvalstis nodrošina to, ka netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties, apvienojot šo pasākumu ar citiem valsts vai Savienības atbalsta instrumentiem.

                  10.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus, kuros sīkāk norāda to izmēģinājuma projektu, kopu, tīklu, īso piegādes ķēžu un vietējo tirgu īpašības, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, kā arī nosacījumus atbalsta piešķiršanai 2. punktā uzskaitītajiem
                        darbību
                      veidiem.

                  10.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus, kuros sīkāk norāda to izmēģinājuma projektu, kopu, tīklu, īso piegādes ķēžu un vietējo tirgu īpašības, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu, kā arī nosacījumus atbalsta piešķiršanai 2. punktā uzskaitītajiem
                        sadarbības
                      veidiem.

         Grozījums Nr. 79

         Regulas priekšlikums

         37. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas uz:

                  1.   Atbalsts saskaņā ar šo pasākumu attiecas uz:

                              (a)

                              finansiāliem ieguldījumiem, ko maksā tieši lauksaimniekiem, prēmijās par ražas, dzīvnieku un augu apdrošināšanu pret ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi un dzīvnieku vai augu slimības vai kaitēkļu invāzija;

                              (a)

                              finansiāliem ieguldījumiem, ko maksā tieši lauksaimniekiem
                                    vai lauksaimnieku grupām
                                 , prēmijās par ražas, dzīvnieku un augu apdrošināšanu pret ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi un dzīvnieku vai augu slimības vai kaitēkļu invāzija;

                              (b)

                              finansiāliem ieguldījumiem kopfondos, lai izmaksātu finansiālu kompensāciju lauksaimniekiem par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījis dzīvnieku vai augu slimības uzliesmojums
                                    vai
                                  vides incidents;

                              (b)

                              finansiāliem ieguldījumiem kopfondos, lai izmaksātu finansiālu kompensāciju lauksaimniekiem par ekonomiskiem zaudējumiem, ko izraisījis dzīvnieku vai augu slimības uzliesmojums
                                    , kaitīgi organismi,
                                  vides incidents
                                    vai nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, tostarp sausums
                                 ;

                              (c)

                              ienākumu stabilizācijas instrumentu, kas izpaužas kā finansiāli ieguldījumi kopfondos, lai sniegtu kompensāciju lauksaimniekiem, kuru ienākumi ievērojami samazinājušies.

                              (c)

                              ienākumu stabilizācijas instrumentu, kas izpaužas kā finansiāli ieguldījumi kopfondos
                                    vai apdrošināšanā
                                 , lai sniegtu kompensāciju lauksaimniekiem, kuru ienākumi ievērojami samazinājušies
                                    , vai lauksaimniekiem nepastarpināti izmaksāti finansiāli ieguldījumi, lai segtu tādu apdrošināšanas prēmiju izmaksas, ar kurām novērš ienākumu nozīmīgu samazinājumu
                                 .

                  2.   Šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā “kopfonds” ir shēma, ko dalībvalsts akreditējusi saskaņā ar saviem tiesību aktiem, lai iesaistītie lauksaimnieki varētu apdrošināties, turklāt kompensācijas maksājumus veic iesaistītajiem lauksaimniekiem, kuri cieš ekonomiskus zaudējumus, ko izraisījis dzīvnieku vai augu slimības uzliesmojums
                        vai
                      vides incidents, vai kuru ienākumi ir ievērojami samazinājušies.

                  2.   Šā panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā “kopfonds” ir shēma, ko dalībvalsts akreditējusi saskaņā ar saviem tiesību aktiem, lai iesaistītie lauksaimnieki varētu apdrošināties, turklāt kompensācijas maksājumus veic iesaistītajiem lauksaimniekiem, kuri cieš ekonomiskus zaudējumus, ko izraisījis dzīvnieku vai augu slimības uzliesmojums
                        , kaitīgi organismi,
                      vides incidents
                        vai nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi,
                      vai kuru ienākumi ir ievērojami samazinājušies.

                  3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties, apvienojot šo pasākumu ar citiem valsts vai Savienības atbalsta instrumentiem vai privātām apdrošināšanas shēmām.
                        Novērtējot lauksaimnieku ienākumu līmeni, ņem vērā arī tiešo ienākumu atbalstu, kas saņemts no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (turpmāk “EGF”).

                  3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka netiek pieļauta pārmērīga kompensācija, kas varētu rasties, apvienojot šo pasākumu ar citiem valsts vai Savienības atbalsta instrumentiem vai privātām apdrošināšanas shēmām.

                  4.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus par 39. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 40. panta 4. punktā minēto kopfondiem izsniegto komerciālo aizdevumu minimālo un maksimālo termiņu.

                  4.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus par 39. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 40. panta 4. punktā minēto kopfondiem izsniegto komerciālo aizdevumu minimālo un maksimālo termiņu.

                        Komisija sagatavo vidusposma pārskatu par riska pārvaldības pasākuma īstenošanu un pēc tam iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno attiecīgus tiesību aktu priekšlikumus, lai uzlabotu riska pārvaldības pasākuma īstenošanu.

         Grozījums Nr. 80

         Regulas priekšlikums

         38. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalstu saskaņā ar 37. panta 1. punkta a) apakšpunktu piešķir tikai par apdrošināšanas līgumiem, kuri sedz zaudējumus, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, dzīvnieku vai augu slimība vai kaitēkļu invāzija, vai
                        pasākumi
                     , kas saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK ir
                        pieņemti
                     , lai izskaustu vai apturētu augu slimību vai kaitēkļu invāziju
                        , un kas iznīcina
                      vairāk nekā 30 %
                        no
                      attiecīgā lauksaimnieka
                        vidējā produkcijas
                      gada
                        apjoma iepriekšējos trīs gados vai no trīs gadu produkcijas vidējā apjoma, kas aprēķināts, pamatojoties uz iepriekšējo piecu gadu periodu un izslēdzot augstāko un zemāko rādītāju
                     .

                  1.   Atbalstu saskaņā ar 37. panta 1. punkta a) apakšpunktu piešķir tikai par apdrošināšanas līgumiem, kuri sedz zaudējumus, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, dzīvnieku vai augu slimība vai kaitēkļu invāzija, vai
                        par pasākumu
                     , kas saskaņā ar Direktīvu 2000/29/EK ir
                        pieņemts
                     , lai izskaustu vai apturētu augu slimību vai kaitēkļu invāziju,
                        kuras rezultātā gada produkcija ir samazinājusies par
                      vairāk nekā 30 %
                        salīdzinājumā ar
                      attiecīgā lauksaimnieka
                        vidējo
                      gada
                        produkciju
                     .
                        Vidējo gada produkciju aprēķina, izmantojot iepriekšējo triju vai piecu gadu rādītājus un izslēdzot augstāko un zemāko rādītāju vai pienācīgi pamatotos ārkārtējos gadījumos – izmantojot kāda atsevišķa gada rādītājus no pēdējo piecu gadu laikposma.

                        Radīto zaudējumu apmēra novērtēšanu var pielāgot konkrētām katra produkta veida īpašībām, izmantojot:

                                    (a)

                                    bioloģiskos rādītājus (zaudētās biomasas apjoms) vai saimniecībā, vietējā līmenī, reģionā vai valstī noteiktos produktivitātes zudumu rādītājus, vai

                                    (b)

                                    vietējā, reģionālā vai valsts līmenī noteiktos laika apstākļu rādītājus (tostarp nokrišņu daudzumu un temperatūru).

                  2.   Nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, dzīvnieku vai augu slimības uzliesmojuma vai kaitēkļu invāzijas gadījumam ir jābūt attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes oficiāli atzītam.

                  2.   Nelabvēlīgu klimatisko apstākļu, dzīvnieku vai augu slimības uzliesmojuma vai kaitēkļu invāzijas gadījumam ir jābūt attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes oficiāli atzītam.

                  Attiecīgā gadījumā dalībvalstis var iepriekš noteikt kritērijus, uz kuru pamata var uzskatīt, ka šāda oficiālā atzīšana ir piešķirta.

                  Ja nepieciešams, dalībvalstis var iepriekš noteikt kritērijus, pamatojoties uz kuriem šī oficiālā atzīšana uzskatāma par spēkā esošu.

                  3.   Apdrošināšanas maksājumi kompensē ne vairāk kā kopējās izmaksas, kas sedz 37. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos zaudējumus, un nav saistīti ar prasībām vai norādēm par turpmākās produkcijas veidu vai apjomu.

                  3.   Apdrošināšanas maksājumi kompensē ne vairāk kā kopējās izmaksas, kas sedz 37. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos zaudējumus, un nav saistīti ar prasībām vai norādēm par turpmākās produkcijas veidu vai apjomu.

                  Dalībvalstis var ierobežot prēmijas summu, kuras apmērā var pretendēt uz atbalstu, nosakot attiecīgus maksimālos apjomus.

                  Dalībvalstis var ierobežot prēmijas summu, kuras apmērā var pretendēt uz atbalstu, nosakot attiecīgus maksimālos apjomus.

                  4.   Atbalsts nepārsniedz maksimālo likmi, kas noteikta I pielikumā.

                  4.   Atbalsts nepārsniedz maksimālo likmi, kas noteikta I pielikumā.

         Grozījums Nr. 81

         Regulas priekšlikums

         39. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  39. pants

                  39. pants

                  Kopfondi dzīvnieku un augu slimībām
                        un
                      vides incidentiem

                  Kopfondi dzīvnieku un augu slimībām,
                        kaitīgiem organismiem, vides incidentiem
                        un nelabvēlīgiem klimatiskajiem apstākļiem

                  1.   Attiecīgajam kopfondam ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ja:

                  1.   Attiecīgajam kopfondam ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ja:

                              (a)

                              to ir akreditējusi kompetentā iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

                              (a)

                              to ir akreditējusi kompetentā iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

                              (b)

                              tam ir pārredzama politika attiecībā uz iemaksām tajā un izmaksām no tā;

                              (b)

                              tam ir pārredzama politika attiecībā uz iemaksām tajā un izmaksām no tā;

                              (c)

                              tam ir skaidri noteikumi, kuri nosaka atbildību par jebkuru radušos parādu.

                              (c)

                              tam ir skaidri noteikumi, kuri paredz atbildību par jebkuru radušos parādu.

                  2.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par kopfondu izveidošanu un pārvaldību, jo īpaši par kompensācijas maksājumu piešķiršanu lauksaimniekiem krīzes gadījumā un par šo noteikumu ievērošanas administrēšanu un uzraudzību.

                  2.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par kopfondu izveidošanu un pārvaldību, jo īpaši par kompensācijas maksājumu piešķiršanu lauksaimniekiem krīzes gadījumā un par šo noteikumu ievērošanas administrēšanu un uzraudzību.
                        Dalībvalstis var nolemt kopfondus papildināt ar apdrošināšanas sistēmām.

                        Lauksaimnieki ir tiesīgi saņemt kompensācijas maksājumus tikai tad, ja viņi ir veikuši visus piesardzības pasākumus, lai uzlabotu savu saimniecību spēju pārvarēt vides pasliktināšanos, dzīvnieku un augu, kaitīgu organismu invāziju un klimata pārmaiņu apstākļus.

                  3.   Finansiālie ieguldījumi, kas minēti 37. panta 1. punkta b) apakšpunktā, var attiekties tikai uz:

                  3.   Finansiālie ieguldījumi, kas minēti 37. panta 1. punkta b) apakšpunktā, var attiekties tikai uz:

                              (a)

                              kopfonda izveidošanas administratīvajām izmaksām, kas sadalītas maksimāli trim gadiem, pakāpeniski samazinot to apjomu;

                              (a)

                              kopfonda izveidošanas administratīvajām izmaksām, kas sadalītas maksimāli trim gadiem, pakāpeniski samazinot to apjomu;

                              (b)

                              summām, ko kopfonds izmaksā kā finanšu kompensāciju lauksaimniekiem. Turklāt finansiālais ieguldījums var attiekties uz procentiem par komerciālajiem aizņēmumiem, kurus kopfonds ņēmis, lai izmaksātu finansiālu kompensāciju lauksaimniekiem krīzes gadījumā.

                              (b)

                              summām, ko kopfonds izmaksājis lauksaimniekiem kā finanšu kompensāciju. Turklāt finansiālais ieguldījums var attiekties uz procentiem par komerciālajiem aizņēmumiem, kurus kopfonds ņēmis, lai izmaksātu finansiālu kompensāciju lauksaimniekiem krīzes gadījumā
                                    , vai uz apdrošināšanas prēmijām par polisēm, kuras kopfonds iegādājies par tirgus cenu
                                 .

                  Publisko līdzekļu ieguldījums neveido sākotnējo kapitālu.

                  Publisko līdzekļu ieguldījums neveido sākotnējo kapitālu.

                  4.   Attiecībā uz dzīvnieku slimībām finansiālo kompensāciju saskaņā ar 37. panta 1. punkta b) apakšpunktu var piešķirt tikai tādu slimību gadījumos, kas minētas Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas izveidotajā dzīvnieku slimību sarakstā un/vai Lēmuma 90/424/EEK pielikumā.

                  4.   Attiecībā uz dzīvnieku slimībām finansiālo kompensāciju saskaņā ar 37.a panta 1. punkta b) apakšpunktu var piešķirt tādu slimību gadījumos, kas minētas Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas izveidotajā dzīvnieku slimību sarakstā vai Lēmuma 90/424/EEK pielikumā, kā arī bišu slimību gadījumos.

                  5.   Atbalsts nepārsniedz maksimālo atbalsta likmi, kas noteikta I pielikumā.

                  5.   Atbalsts nepārsniedz maksimālo atbalsta likmi, kas noteikta I pielikumā.

                  Dalībvalstis var ierobežot izmaksas, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu, piemērojot:

                  Dalībvalstis var ierobežot izmaksas, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu, piemērojot:

                              (a)

                              maksimālo apjomu katram fondam;

                              (a)

                              maksimālo apjomu katram fondam;

                              (b)

                              piemērotu maksimālo apjomu vienai vienībai.

                              (b)

                              piemērotu maksimālo apjomu vienai vienībai.

         Grozījums Nr. 82

         Regulas priekšlikums

         40. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Atbalstu saskaņā ar 37. panta 1. punkta c) apakšpunktu var piešķirt tikai tad, ja ienākumu kritums pārsniedz 30 % no atsevišķa lauksaimnieka vidējiem gada ienākumiem iepriekšējo trīs gadu periodā vai trīs gadu vidējiem ienākumiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz iepriekšējo piecu gadu periodu un izslēdzot augstāko un zemāko rādītāju. 37. panta 1. punkta c) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām ienākumi ir to lauksaimnieka ieņēmumu summa, kas saņemta no tirgus, ieskaitot jebkāda veida publisko atbalstu un atskaitot resursu izmaksas. Kopfonda maksājumi lauksaimniekiem kompensē ne vairāk kā 70 % no zaudētajiem ienākumiem.

                  1.   Atbalstu saskaņā ar 37. panta 1. punkta c) apakšpunktu var piešķirt tikai tad, ja ienākumu kritums pārsniedz 30 % no atsevišķa lauksaimnieka vidējiem gada ienākumiem iepriekšējo trīs gadu periodā vai trīs gadu vidējiem ienākumiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz iepriekšējo piecu gadu periodu un izslēdzot augstāko un zemāko rādītāju. 37. panta 1. punkta c) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām ienākumi ir to lauksaimnieka ieņēmumu summa, kas saņemta no tirgus, ieskaitot jebkāda veida publisko atbalstu un atskaitot resursu izmaksas. Kopfonda
                        vai apdrošināšanas
                      maksājumi lauksaimniekiem kompensē ne vairāk kā 70 % no zaudētajiem ienākumiem.

                  2.   Attiecīgajam kopfondam ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ja:

                  2.   Attiecīgajam kopfondam ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ja:

                              (a)

                              to ir akreditējusi kompetentā iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

                              (a)

                              to ir akreditējusi kompetentā iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

                              (b)

                              tam ir pārredzama politika attiecībā uz iemaksām tajā un izmaksām no tā;

                              (b)

                              tam ir pārredzama politika attiecībā uz iemaksām tajā un izmaksām no tā;

                              (c)

                              tam ir skaidri noteikumi, kuri nosaka atbildību par jebkuru radušos parādu.

                              (c)

                              tam ir skaidri noteikumi, kuri paredz atbildību par jebkuru radušos parādu.

                  3.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par kopfondu izveidošanu un pārvaldību, jo īpaši par kompensācijas maksājumu piešķiršanu lauksaimniekiem krīzes gadījumā un par šo noteikumu ievērošanas administrēšanu un uzraudzību.

                  3.   Dalībvalstis pieņem noteikumus par kopfondu izveidošanu un pārvaldību, jo īpaši par kompensācijas maksājumu piešķiršanu lauksaimniekiem krīzes gadījumā un par šo noteikumu ievērošanas administrēšanu un uzraudzību.

                  4.   Finansiālie ieguldījumi, kas minēti 37. panta 1. punkta c) apakšpunktā,
                        var attiekties
                      tikai uz summām, ko kopfonds izmaksājis lauksaimniekiem kā finanšu kompensāciju. Turklāt finansiālais ieguldījums var attiekties uz procentiem par komerciālajiem aizņēmumiem, kurus kopfonds ņēmis, lai izmaksātu finansiālu kompensāciju lauksaimniekiem krīzes gadījumā.

                  Finansiālie ieguldījumi, kas minēti 37. panta 1. punkta c) apakšpunktā
                        , tiek piešķirti tikai par apdrošināšanas polisēm, kas attiecas uz 1. punktā minēto ienākumu kritumu, vai arī attiecas
                      tikai uz summām, ko kopfonds izmaksājis lauksaimniekiem kā finanšu kompensāciju. Turklāt finansiālais ieguldījums var attiekties uz procentiem par komerciālajiem aizņēmumiem, kurus kopfonds ņēmis, lai izmaksātu finansiālu kompensāciju lauksaimniekiem krīzes gadījumā.

                  Publisko līdzekļu ieguldījums neveido sākotnējo kapitālu.

                  Publisko līdzekļu ieguldījums neveido sākotnējo kapitālu.

                  5.   Atbalsts nepārsniedz maksimālo likmi, kas noteikta I pielikumā.

                  5.   Atbalsts nepārsniedz maksimālo likmi, kas noteikta I pielikumā.

         Grozījums Nr. 83

         Regulas priekšlikums

         41. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (c)

                              nošķiršanu no citiem pasākumiem, pāreju uz citām vienībām, kas nav I pielikumā izmantotās vienības, darījumu izmaksu aprēķināšanu un saistību pārveidošanu vai pielāgošanu 29. pantā minētā agrovides un klimata pasākuma, 30. pantā minētā bioloģiskās lauksaimniecības pasākuma un 35. pantā minēto meža vides un klimata pakalpojumu un meža saglabāšanas pasākuma ietvaros;

                              (c)

                              nošķiršanu no citiem pasākumiem, pāreju uz citām vienībām, kas nav I pielikumā izmantotās vienības, darījumu izmaksu aprēķināšanu un saistību pārveidošanu vai pielāgošanu 29. pantā minētā agrovides un klimata pasākuma, 30. pantā minētā bioloģiskās lauksaimniecības pasākuma
                                    , 34. pantā minētā dzīvnieku labturības pasākuma
                                  un 35. pantā minēto meža vides un klimata pakalpojumu un meža saglabāšanas pasākuma ietvaros;

         Pamatojums

         Arī darījumu izmaksas ir minētas 34. pantā, līdz ar to tās ir jāmin šajā kontekstā līdztekus citu pasākumu darījumu izmaksām.

         Grozījums Nr. 84

         Regulas priekšlikums

         42. pants – 1. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Papildus Regulas (ES) Nr.
                        [CSF/2012]
                      30. pantā minētajiem uzdevumiem vietējās rīcības grupas var veikt arī papildu uzdevumus, kurus tām deleģējusi vadošā iestāde un/vai maksājumu aģentūra.

                  1.   Papildus Regulas (ES) Nr.
                        …/2013 [CSF]
                      30. pantā minētajiem uzdevumiem vietējās rīcības grupas var veikt arī:

                                    (a)

                              papildu uzdevumus, kurus tām deleģējusi vadošā iestāde un/vai maksājumu aģentūra
                                    , vai

                                    (b)

                                    īstenojot vietējo attīstības stratēģiju, vienas pašas vai sadarbībā ar partneriem veikt darbības, kurām ir plaša teritoriālā dimensija, proti, tā dēvētos vispārējos projektus.

         Pamatojums

         Mēs ierosinām atļaut vietējām rīcības grupām neatkarīgi īstenot projektus saistībā ar vietējās attīstības stratēģijām (VAS), kurām ir plašs teritoriālais mērogs, piedaloties partneriem no VAS reģiona. Pašreizējā regula ierobežo vietējo rīcības grupu funkcijas, padarot tās vienīgi par finanšu līdzekļu starpniecēm un vidutājām. Šķiet, ka iespēja stratēģijas ietvaros realizēt pamatprojektus radītu būtisku pievienoto vērtību. Turklāt mūsu pieredze Polijā liecina, ka pastāv milzīgs pieprasījums pēc vidēja termiņa mazapjoma projektiem. Diemžēl situācijā, kad šiem projektiem jāiziet tāds pats administratīvais process, daudzi savus pieteikumus atsauc. Pateicoties šim ierosinātajam grozījumam, šie partneri varētu sazināties tikai ar vietējo rīcības grupu un viņiem nevajadzētu iziet sarežģītu administratīvo procesu.

         Grozījums Nr. 85

         Regulas priekšlikums

         43. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (b)

                              spēju veidošanu, mācībām un sadarbības veidošanu ar nolūku sagatavot un īstenot vietējās attīstības stratēģiju.

                              (b)

                              spēju veidošanu, mācībām un sadarbības veidošanu ar nolūku sagatavot un īstenot
                                    kopienas vadītu
                                  vietējās attīstības stratēģiju.

         Grozījums Nr. 86

         Regulas priekšlikums

         43. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (ba)

                                    pašreizējo vietējās rīcības grupu iespēju veikt to kopienas projektu izpēti un plānošanu, kuri ir nepieciešami, lai pieteiktu jaunu teritoriju ietveršanu Leader programmā.

         Grozījums Nr. 87

         Regulas priekšlikums

         44. pants – 1. punkts – a apakšpunkts – 1. daļa

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (a)

                              starpteritoriju vai transnacionāliem sadarbības projektiem;

                              (a)

                              starpteritoriju vai transnacionāliem sadarbības projektiem
                                    , tostarp sadarbības projektiem ar jaunattīstības valstīm
                                 ;

         Pamatojums

         APS pārsniedz principu “neradīt kaitējumu”, kas nozīmē, ka saistībā ar attīstības mērķiem būtu jāpēta iespējamā ES iekšējo politiku sinerģiskā ietekme. Komisijas paziņojumā un Padomes secinājumos par pārtikas nodrošinājuma politikas sistēmu ir uzsvērta nepieciešamība lauku un lauksaimniecības attīstības politikas veidošanā iesaistīt galvenās ieinteresēto personu grupas, piemēram, sabiedrības attīstības grupas, lauksaimnieku organizācijas un sieviešu asociācijas. To varētu arī atbalstīt, veicot transnacionālas apmaiņas saistībā ar Leader projektiem.

         Grozījums Nr. 88

         Regulas priekšlikums

         44. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (ba)

                                    struktūras, kas īsteno attīstības mērķus saskaņā ar šīs regulas 5. pantā minētajām prioritātēm.

         Grozījums Nr. 89

         Regulas priekšlikums

         45. pants – 2. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  2.   Teritorijas aktivizēšanas izmaksas, kas minētas Regulas (ES) Nr.
                        [CSF/2012]
                      31. panta d) punktā, ir izmaksas par darbībām
                        , kuras veic, lai
                      informētu par vietējās attīstības stratēģiju
                        , kā arī projekta izstrādes uzdevumiem
                     .

                  2.   Teritorijas aktivizēšanas izmaksas, kas minētas Regulas (ES) Nr.
                        …/2013 [CSF]
                      31. panta d) punktā, ir izmaksas,
                        kuras radušās, lai atvieglotu apmaiņu starp ieinteresētajām personām,
                      informētu par vietējās attīstības stratēģiju
                        un sekmētu tās īstenošanu, kā arī atbalstītu iespējamos saņēmējus, kas izstrādā projektus un sagatavo pieteikumus
                     .

         Grozījums Nr. 90

         Regulas priekšlikums

         46. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.
                        Lai par ieguldījumu darbībām būtu tiesības pretendēt uz ELFLA atbalstu
                     , pirms tām veic novērtējumu par paredzamo ietekmi uz vidi saskaņā ar
                        tiesību aktiem
                     , kas attiecas uz šāda veida ieguldījumiem
                        , ja ieguldījumiem varētu būt negatīva ietekme uz vidi
                     .

                  1.
                        Dalībvalstis var noteikt, ka par ieguldījumu darbībām ir tiesības pretendēt uz atbalstu
                     ,
                        ja
                      pirms tām veic novērtējumu par paredzamo ietekmi uz vidi saskaņā ar
                        valsts un Savienības likumiem
                     , kas attiecas uz šāda veida ieguldījumiem.
                        Dalībvalstis var noteikt par prioritāriem ieguldījumus, kas:

                                    (a)

                                    būtiski uzlabo saimniecību rādītājus vides, klimata un dzīvnieku labturības jomā;

                                    (b)

                                    palīdz dažādot lauksaimnieku ienākumu avotus vai

                                    (c)

                                    ietver kopīgas darbības.

                  2.   Attiecināmie izdevumi sedz tikai:

                  2.   Attiecināmie izdevumi sedz tikai:

                              (a)

                              nekustamā īpašuma celtniecību, iegādi, ieskaitot izpirkumnomu, vai labiekārtošanu;

                              (a)

                              nekustamā īpašumu celtniecību, iegādi, ieskaitot izpirkumnomu, vai labiekārtošanu;

                              (b)

                              jaunas tehnikas un aprīkojuma iegādi vai iegādi uz nomaksu, tostarp datoru programmatūras iegādi, nepārsniedzot aktīva tirgus vērtību;

                              (b)

                              jaunu iekārtu un aprīkojuma, ieskaitot datoru programmatūras, pirkšana vai izpirkumnoma, nepārsniedzot pamatlīdzekļu tirgus vērtību;

                              (c)

                              vispārējas izmaksas, kas saistītas ar a) un b) apakšpunktā minētajiem izdevumiem, piemēram, arhitektu, inženieru un konsultantu atalgojumu, priekšizpēti, patentu vai licenču iegūšanu.

                              (c)

                              vispārējas izmaksas, kas saistītas ar a) un b) apakšpunktā minētajiem izdevumiem, piemēram, arhitektu, inženieru un konsultantu atalgojumu
                                    , konsultācijām saistībā ar vides un ekonomikas ilgtspējību, tostarp
                                  priekšizpēti,
                                    un
                                  patentu vai licenču iegūšanu.

                  3.   Attiecībā uz apūdeņošanu par attiecināmajiem izdevumiem uzskata
                        tikai
                      ieguldījumus
                        , kuru rezultātā līdzšinējais ūdens patēriņš samazinās vismaz par 25 %
                     .
                        Atkāpjoties no iepriekšminētā, dalībvalstīs, kuras pievienojušās Savienībai no 2004. gada, ieguldījumus jaunās apūdeņošanas iekārtās var uzskatīt par attiecināmiem izdevumiem gadījumos, kad vides analīze sniedz pierādījumus, ka attiecīgais ieguldījums ir ilgtspējīgs un tam nav negatīvas ietekmes uz vidi.

                  3.   Attiecībā uz apūdeņošanu par attiecināmajiem izdevumiem uzskata
                        jaunus
                      ieguldījumus
                        , tostarp pašreizējo sistēmu modernizāciju nolūkā uzlabot ūdens patēriņa efektivitāti un energoefektivitāti
                     .
                        Teritorijās, kurās ir izstrādāti upju baseinu apsaimniekošanas plāni un ar tiem saistītās īstenošanas programmas saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK, ieguldījumus par attiecināmiem uzskata tikai tad, ja tie atbilst šādos plānos noteiktajiem vides mērķiem.

                  4.   Lauksaimniecības ieguldījumu gadījumā nav tiesību pretendēt uz ieguldījumu atbalstu par lauksaimnieciskās ražošanas tiesību, tiesību uz maksājumu, dzīvnieku, viengadīgu augu iegādi un to stādīšanu. Tomēr, ja saskaņā ar 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu tiek atjaunots dabas katastrofās cietušais lauksaimnieciskās ražošanas potenciāls, dzīvnieku iegādes izdevumi var būt attiecināmie izdevumi.

                  4.   Lauksaimniecības ieguldījumu gadījumā nav tiesību pretendēt uz ieguldījumu atbalstu par lauksaimnieciskās ražošanas tiesību, tiesību uz maksājumu, dzīvnieku, viengadīgu augu iegādi un to stādīšanu. Tomēr, ja saskaņā ar 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu tiek atjaunots dabas katastrofās cietušais lauksaimnieciskās ražošanas potenciāls, dzīvnieku iegādes izdevumi var būt attiecināmie izdevumi.

                  5.   Ar ieguldījumiem saistīta atbalsta saņēmēji no kompetentajām maksājumu aģentūrām var lūgt avansa maksājumu, kas nepārsniedz 50 % no publiskā atbalsta, kas saistīts ar ieguldījumiem, ja šāda iespēja ir paredzēta lauku attīstības programmā.

                  5.   Ar ieguldījumiem saistīta atbalsta saņēmēji no kompetentajām maksājumu aģentūrām var lūgt avansa maksājumu, kas nepārsniedz 50 % no publiskā atbalsta, kas saistīts ar ieguldījumiem, ja šāda iespēja ir paredzēta lauku attīstības programmā.

                  6.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz nosacījumiem, ar kādiem citas izmaksas saistībā ar izpirkumnomas līgumiem, lietotu iekārtu iegādi un vienkāršiem nomaiņas ieguldījumiem var uzskatīt par attiecināmiem izdevumiem.

                  6.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 90. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz nosacījumiem, ar kādiem citas izmaksas saistībā ar izpirkumnomas līgumiem, lietotu iekārtu iegādi un vienkāršiem nomaiņas ieguldījumiem var uzskatīt par attiecināmiem izdevumiem.

         Grozījums Nr. 91

         Regulas priekšlikums

         49. pants – 1. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Lauku attīstības programmas vadošā iestāde pēc apspriešanās ar uzraudzības komiteju nosaka atlases kritērijus darbībām saskaņā ar visiem pasākumiem. Atlases kritēriju mērķis ir nodrošināt
                        vienlīdzīgu attieksmi pret pretendentiem,
                      finanšu resursu labāku izmantošanu un mērķtiecīgākus pasākumus saskaņā ar Savienības lauku attīstības prioritātēm. Nosakot
                        atlases
                      kritērijus, attiecībā uz nelielām dotācijām ņem vērā proporcionalitātes principu.

                  1.   Lauku attīstības programmas vadošā iestāde pēc apspriešanās ar uzraudzības komiteju nosaka atlases kritērijus darbībām saskaņā ar visiem pasākumiem. Atlases kritēriju mērķis ir nodrošināt
                        , ka pasākumus, kas attiecas uz lauku saimniecībām, piemēro tikai “aktīviem lauksaimniekiem”, kā tas definēts Regulā (ES) Nr. …/2013

                        [DP]
                     .
                        Turklāt šo kritēriju mērķis ir nodrošināt
                      finanšu resursu labāku izmantošanu un mērķtiecīgākus pasākumus saskaņā ar Savienības lauku attīstības prioritātēm. Nosakot
                        un piemērojot šos
                      kritērijus, ņem vērā proporcionalitātes principu.

         Pamatojums

         Atbalsts, īstenojot pasākumus, kas ir paredzēti lauku saimniecībām, būtu jāgūst “aktīviem lauksaimniekiem”, kā tas noteikts regulas priekšlikumā par KLP tiešajiem maksājumiem. Ja šo nošķīrumu ievieš pirmajā pīlārā, tas ir jāizdara arī otrajā pīlārā.

         Grozījums Nr. 92

         Regulas priekšlikums

         50. pants – 1. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  Šīs regulas piemērošanas vajadzībām vadošā iestāde definē “lauku apvidu” programmas līmenī.

                  Šīs regulas piemērošanas vajadzībām vadošā iestāde definē “lauku apvidu” programmas līmenī.
                        Konkrēta pasākuma ietvaros iestāde var izraudzīties arī dažādas specifiskas jomas, ja tam ir objektīvs pamatojums.

         Grozījums Nr. 93

         Regulas priekšlikums

         51. pants – 2. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        2.

                        Summu EUR 30 miljonu apmērā atvelk no 1. punktā minētā piešķīruma un izmanto, lai finansētu balvu par novatorisku vietējo sadarbību, kas minēta 56. pantā.

                        svītrots

         Grozījums Nr. 94

         Regulas priekšlikums

         51. pants – 3. punkts – 1. daļa

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  3.   Pēc dalībvalstu ierosmes līdz 4 % no katras lauku attīstības programmas kopējās summas var atvēlēt Regulas (ES) Nr.
                        [CSF/2012]
                      52. pantā minētajiem uzdevumiem, kā arī izmaksām, kas saistītas ar sagatavošanas darbu, lai noteiktu robežas 33. panta
                        3. punktā
                      minētajiem apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi.

                  3.   Pēc dalībvalstu ierosmes līdz 4 % no katras lauku attīstības programmas kopējās summas var atvēlēt Regulas (ES) Nr.
                        …/2013 [CSF]
                      52. pantā minētajiem uzdevumiem, kā arī izmaksām, kas saistītas ar sagatavošanas darbu, lai noteiktu robežas 33. pantā minētajiem apgabaliem, kuros ir dabas
                        un citi specifiski
                      ierobežojumi.

         Grozījums Nr. 95

         Regulas priekšlikums

         52. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (a)

                              palielināt ieinteresēto personu līdzdalību lauku attīstības īstenošanā;

                              (a)

                              palielināt
                                    lauksaimnieku, mežsaimnieku un citu
                                  ieinteresēto personu
                                    lauku apvidos
                                  līdzdalību lauku attīstības īstenošanā;

         Grozījums Nr. 96

         Regulas priekšlikums

         52. pants – 4. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  4.   Komisija
                        ar īstenošanas aktiem nosaka
                      Eiropas Lauku attīstības tīkla organizatorisko struktūru un darbību.
                        Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 91. pantā minēto pārbaudes procedūru.

                  4.   Komisija
                        ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 90. pantu attiecībā uz
                      Eiropas Lauku attīstības tīkla organizatorisko struktūru un darbību.

         Pamatojums

         Šis nav tikai tehnisks lēmums.

         Grozījums Nr. 97

         Regulas priekšlikums

         53. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Saskaņā ar 51. panta 1. punktu izveido EIP tīklu, lai atbalstītu 61. pantā minēto EIP lauksaimniecības
                        ražīgumam
                      un ilgtspējai. Tas dod iespēju veidot darba grupu, konsultāciju dienestu un pētnieku sadarbības tīklus.

                  1.   Saskaņā ar 51. panta 1. punktu izveido EIP tīklu, lai atbalstītu 61. pantā minēto EIP lauksaimniecības
                        ražošanai, ekonomiskajai dzīvotspējai
                      un ilgtspējai. Tas dod iespēju veidot darba grupu, konsultāciju dienestu un pētnieku sadarbības tīklus.

                  2.   EIP tīklam ir šādi uzdevumi:

                  2.   EIP tīklam ir šādi uzdevumi:

                              (a)

                              pildīt palīdzības dienesta funkcijas un sniegt galvenajiem dalībniekiem informāciju par EIP;

                              (a)

                              pildīt palīdzības dienesta funkcijas un sniegt galvenajiem dalībniekiem
                                    , jo īpaši primārajiem ražotājiem, to piegādātājiem un tiem, kurus šie ražotāji apgādā,
                                  informāciju par EIP;

                                    (b)

                                    aktivizēt diskusijas programmas līmenī ar mērķi veicināt darba grupu veidošanu;

                                    (c)

                                    izskatīt pētniecības rezultātus un zināšanas, kas attiecas uz EIP, un ziņot par tiem;

                              (d)

                              vākt, apkopot un izplatīt ar inovāciju saistītus
                                    labas prakses
                                  piemērus;

                              (d)

                              vākt, apkopot un izplatīt ar inovāciju
                                    un zināšanu apmaiņu
                                  saistītus
                                    pētījumu rezultātus un jaunu tehnoloģiju
                                  piemērus;

                                    (da)

                                    veidot dialogu starp lauksaimniekiem un zinātnes aprindām;

                                    (e)

                                    organizēt konferences un darbseminārus un izplatīt informāciju EIP jomā.

                  3.   Komisija
                        ar īstenošanas aktiem nosaka
                      EIP tīkla organizatorisko struktūru un darbību.
                        Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 91. pantā minēto pārbaudes procedūru.

                  3.   Komisija
                        ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 90. pantu attiecībā uz
                      EIP tīkla organizatorisko struktūru un darbību.

         Grozījums Nr. 98

         Regulas priekšlikums

         54. pants – 3. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  3.   Komisija
                        ar īstenošanas aktiem nosaka
                      Eiropas Lauku attīstības novērtēšanas tīkla organizatorisko struktūru un darbību.
                        Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 91. pantā minēto pārbaudes procedūru.

                  3.   Komisija
                        ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 90. pantu attiecībā uz
                      Eiropas Lauku attīstības novērtēšanas tīkla organizatorisko struktūru un darbību.

         Pamatojums

         Šis nav tikai tehnisks lēmums.

         Grozījums Nr. 99

         Regulas priekšlikums

         55. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (c)

                              informēt plašāku sabiedrību un iespējamos saņēmējus par lauku attīstības politiku;

                              (c)

                              informēt plašāku sabiedrību un iespējamos saņēmējus par lauku attīstības politiku
                                    un finansēšanas iespējām
                                 ;

         Grozījums Nr. 100

         Regulas priekšlikums

         55. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              d)

                              veicināt inovācijas lauksaimniecībā.

                              (d)

                              veicināt inovācijas lauksaimniecībā
                                    un mežsaimniecībā
                                 .

         Grozījums Nr. 101

         Regulas priekšlikums

         55. pants – 3. punkts – b apakšpunkts – ievaddaļa

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (b)

                              lai sagatavotu un īstenotu rīcības plānu, kurā
                                    ir vismaz
                                  šāda informācija:

                              (b)

                              lai sagatavotu un īstenotu rīcības plānu, kurā
                                    var būt
                                  šāda informācija:

         Grozījums Nr. 102

         Regulas priekšlikums

         55. pants – 3. punkts – b apakšpunkts – iii punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (iii)

                                    par atbalstu uzraudzībai, konkrēti, vācot un kopīgi izmantojot attiecīgos viedokļus, ieteikumus un analīzi, jo īpaši no Regulas (ES) Nr. [CSF/2012] 41. pantā minētajām uzraudzības komitejām. Valsts lauku tīkls atbalsta arī vietējās rīcības grupas vietējās attīstības stratēģiju uzraudzībā un novērtēšanā,

                        svītrots

         Grozījums Nr. 103

         Regulas priekšlikums

         55. pants – 3. punkts – b apakšpunkts – v punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (v)

                                    par projektu piemēru vākšanu, kas aptver visas lauku attīstības programmu prioritātes,

                        svītrots

         Grozījums Nr. 104

         Regulas priekšlikums

         55. pants – 3. punkts – b apakšpunkts – vi punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (vi)

                                    par notiekošajiem pētījumiem un analīzi,

                        svītrots

         Grozījums Nr. 105

         Regulas priekšlikums

         55. pants – 3. punkts – b apakšpunkts – vii punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (vii)

                                    par vietējo rīcības grupu tīklu veidošanas pasākumiem un jo īpaši par tehnisko palīdzību starpteritoriju un transnacionālai sadarbībai, vietējo rīcības grupu sadarbības veicināšanu un partneru meklēšanu 36. pantā minētajam pasākumam,

                        svītrots

         Grozījums Nr. 106

         Regulas priekšlikums

         55. pants – 3. punkts – b apakšpunkts – viia punkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    (viia)

                                    par plānu vietēju digitālu vai fizisku vienotu kontaktpunktu izveidei, lai iespējamiem saņēmējiem vietējā līmenī būtu pieejama informācija par lauku attīstības programmām un citām VSS fondu programmām.

         Grozījums Nr. 107

         Regulas priekšlikums

         55. pants – 3. punkts – c apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                                    c)

                                    par neatkarīgu ekspertu priekšatlases padomes organizēšanu un priekšatlases procesu pieteikumiem uz balvu par novatorisku vietējo sadarbību, kas minēta 58. panta 2. punktā.

                        svītrots

         Grozījums Nr. 108

         Regulas priekšlikums

         55. pants – 4. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  4.   Komisija
                        ar īstenošanas aktiem pieņem noteikumus par
                      valsts lauku tīklu izveidi un darbību.
                        Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 91. pantā minēto pārbaudes procedūru.

                  4.   Komisija
                        ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 90. pantu attiecībā uz
                      valsts lauku tīklu izveidi un darbību.

         Pamatojums

         Šis nav tikai tehnisks lēmums.

         Grozījums Nr. 109

         Regulas priekšlikums

         56. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        56.

                        pants

                        svītrots

                        Balva par novatorisku vietēja mēroga sadarbību lauku apvidos

                        Līdzekļus, kas minēti 51. panta 2. punktā, izmanto, lai finansētu balvas piešķiršanu sadarbības projektiem, kuros iesaistīti vismaz divi partneri, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un vietējā mērogā īsteno novatorisku koncepciju.

         Grozījums Nr. 110

         Regulas priekšlikums

         57. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        57.

                        pants

                        svītrots

                        Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus

                        1.

                        Vēlākais no 2015. gada un pēc tam katru gadu Komisija publicē uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ar mērķi piešķirt 56. pantā minēto balvu. Pēdējo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicē ne vēlāk kā 2019. gadā.

                        2.

                        Uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus norāda priekšlikumu tematu, kas ir saistīts ar Savienības lauku attīstības prioritātēm. Turklāt temats ir piemērots īstenošanai transnacionālas sadarbības ceļā.

                        3.

                        Uzaicinājums iesniegt priekšlikumus ir atvērts gan vietējām rīcības grupām, gan atsevišķiem tiesību subjektiem, kas sadarbojas konkrēta projekta īstenošanā.

         Grozījums Nr. 111

         Regulas priekšlikums

         58. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        58.

                        pants

                        svītrots

                        Atlases procedūra

                        1.

                        Pieteikumus balvas saņemšanai pretendenti visās dalībvalstīs iesniedz attiecīgajam valsts lauku tīklam, kas ir atbildīgs par pieteikumu priekšatlasi.

                        2.

                        Lai veiktu pieteikumu priekšatlasi, valsts lauku tīkli no saviem biedriem izveido neatkarīgu ekspertu padomi pieteikumu priekšatlasei. Pieteikumu priekšatlasi veic, pamatojoties uz izslēgšanas, atlases un piešķiršanas kritērijiem, kas noteikti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Katrs valsts lauku tīkls atlasa ne vairāk kā 10 pieteikumus un nosūta tos Komisijai.

                        3.

                        Komisija ir atbildīga par piecdesmit uzvarējušo projektu atlasi no visās dalībvalstīs priekšatlasē izvēlētajiem pieteikumiem. Komisija izveido īpašu koordinācijas grupu, kuras sastāvā ir neatkarīgi eksperti. Šī koordinācijas grupa sagatavo uzvarējušo pieteikumu atlasi, pamatojoties uz izslēgšanas, atlases un piešķiršanas kritērijiem, kas noteikti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.

                        4.

                        Komisija ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu par to projektu sarakstu, kuriem tiek piešķirta balva.

         Grozījums Nr. 112

         Regulas priekšlikums

         59. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        59.

                        pants

                        svītrots

                        Naudas balva – nosacījumi un izmaksa

                        1.

                        Lai projekti būtu tiesīgi saņemt balvu, to pabeigšanai nepieciešamais laiks nepārsniedz divus gadus no dienas, kad pieņemts īstenošanas akts par balvas piešķiršanu. Projekta īstenošanas grafiks ir noteikts pieteikumā.

                        2.

                        Balvu piešķir kā vienreizēju maksājumu. Komisija ar īstenošanas aktu nosaka maksājuma apjomu saskaņā ar kritērijiem, kas norādīti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, un ņemot vērā projekta īstenošanas paredzamās izmaksas, kas norādītas pieteikumā. Maksimālais balvas apjoms vienam projektam nepārsniedz EUR 100 000.

                        3.

                        Dalībvalstis izmaksā balvu uzvarējušajiem pretendentiem pēc pārbaudīšanas, ka projekts ir pabeigts. Savienība atlīdzina dalībvalstīm attiecīgos izdevumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. HR/2012 IV sadaļas II nodaļas 4. iedaļas noteikumiem. Dalībvalstis var nolemt pilnībā vai daļēji izmaksāt balvas summu uzvarējušajiem pretendentiem pirms pārbaudīšanas, ka projekts ir pabeigts, tomēr tādā gadījumā tās uzņemas atbildību par šiem izdevumiem līdz brīdim, kad tās ir pārbaudījušas, ka projekts ir pabeigts.

         Grozījums Nr. 113

         Regulas priekšlikums

         60. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        60.

                        pants

                        svītrots

                        Procedūras noteikumi, termiņi un koordinācijas grupas izveide

                        Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par projektu atlases procedūru un termiņiem un noteikumus par 58. panta 3. punktā minētās neatkarīgo ekspertu koordinācijas grupas izveidošanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 91. pantā minēto pārbaudes procedūru.

         Grozījums Nr. 114

         Regulas priekšlikums

         IV iedaļa

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  EIP lauksaimniecības
                        ražīgumam
                      un ilgtspējai

                  EIP lauksaimniecības
                        ražošanai, ekonomiskajai dzīvotspējai
                      un ilgtspējai

         Grozījums Nr. 115

         Regulas priekšlikums

         61. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   EIP lauksaimniecības
                        ražīgumam
                      un ilgtspējai:

                  1.   EIP lauksaimniecības
                        ražošanai, ekonomiskajai dzīvotspējai
                      un un ilgtspējai:

                              (a)

                              veicina resursefektīvu, ražīgu, zemu emisiju, klimatam labvēlīgu un noturīgu lauksaimniecības nozari, kuras darbs rit harmonijā ar svarīgākajiem dabas resursiem, no kuriem atkarīga lauksaimniecība;

                              (a)

                              veicina resursefektīvu, ražīgu,
                                    konkurētspējīgu
                                  zemu emisiju, klimatam labvēlīgu un noturīgu lauksaimniecības
                                    un mežsaimniecības
                                  nozari, kuras darbs rit harmonijā ar svarīgākajiem dabas resursiem, no kuriem atkarīga lauksaimniecība
                                    un mežsaimniecība
                                 ;

                              (b)

                              palīdz nodrošināt stabilu apgādi ar jau pierastu un jaunu pārtiku, barību un biomateriāliem;

                              (b)

                              palīdz
                                    ilgtspējīgi palielināt Eiropas lauksaimniecības ražīgumu un
                                  nodrošināt stabilu apgādi ar jau pierastu un jaunu pārtiku, barību un biomateriāliem;

                              (c)

                              uzlabo procesus, kuru mērķis ir saglabāt vidi, pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt to sekas;

                              (c)

                              uzlabo procesus, kuru mērķis ir saglabāt vidi
                                    , veicināt agroekoloģiskas ražošanas sistēmas
                                 , pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt to sekas;
                                    un

                              (d)

                              veido saikni starp progresīvā pētniecībā radītām zināšanām un tehnoloģiju un lauksaimniekiem, uzņēmumiem un konsultāciju dienestiem.

                              (d)

                              veido saikni starp progresīvā pētniecībā radītām zināšanām un tehnoloģiju un lauksaimniekiem
                                    , mežu apsaimniekotājiem, lauku kopienām,
                                  uzņēmumiem
                                    , NVO
                                  un konsultāciju dienestiem.

                                    (da)

                                    sekmē Savienības un jaunattīstības valstu apmaiņu ar lauksaimniecības produktivitātei un ilgtspējai svarīgiem pētījumiem, zināšanām un tehnoloģiju, pievēršot īpašu uzmanību sīksaimniecību īpašnieku vajadzībām.

                  2.   EIP lauksaimniecības
                        ražīgumam
                      un ilgtspējai cenšas īstenot savus mērķus:

                  2.   EIP lauksaimniecības
                        ražošanai, ekonomiskajai dzīvotspējai
                      un ilgtspējai cenšas īstenot savus mērķus:

                              (a)

                              radot pievienoto vērtību, labāk sasaistot pētniecību un lauksaimniecības praksi un veicinot pieejamo inovācijas pasākumu plašāku izmantošanu;

                              (a)

                              radot pievienoto vērtību, labāk sasaistot pētniecību un lauksaimniecības praksi un veicinot pieejamo inovācijas pasākumu plašāku izmantošanu
                                    , īstenojot līdzdalības pieeju attiecībā uz ieinteresētajām personām
                                 ;

                              (b)

                              veicinot novatorisku risinājumu ātrāku un plašāku ieviešanu praksē
                                    un

                              (b)

                              veicinot novatorisku risinājumu ātrāku un plašāku ieviešanu praksē;

                              (c)

                              informējot zinātnieku aprindas par lauksaimniecības prakses pētniecības vajadzībām.

                              (c)

                              informējot zinātnieku aprindas par lauksaimniecības prakses pētniecības vajadzībām
                                    un

                                    (ca)

                                    sadarbojoties ar attiecīgajiem tīkliem un iestādēm jaunattīstības valstīs;

                                    (cb)

                                    nosakot trūkumus tiesiskajā regulējumā, kuri rada šķēršļus inovācijai un ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā, saskaņā ar principiem, kas noteikti Komisijas paziņojumos “Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā” un “Lietpratīgs regulējums Eiropas Savienībā”.

                  3.   ELFLA palīdz sasniegt mērķus, kas izvirzīti EIP lauksaimniecības
                        ražīgumam
                      un ilgtspējai, saskaņā ar 36. pantu sniedzot atbalstu EIP darba grupām, kas minētas 62. pantā, un EIP tīklam, kas minēts 53. pantā.

                  3.   ELFLA palīdz sasniegt mērķus, kas izvirzīti EIP lauksaimniecības
                        ražošanai, ekonomiskajai dzīvotspējai
                      un ilgtspējai, saskaņā ar 36. pantu sniedzot atbalstu EIP darba grupām, kas minētas 62. pantā, un EIP tīklam, kas minēts 53. pantā.

         Grozījums Nr. 116

         Regulas priekšlikums

         62. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   EIP darba grupas ir daļa no EIP lauksaimniecības
                        ražīgumam
                      un ilgtspējai. Tās izveido ieinteresētās personas, piemēram, lauksaimnieki, pētnieki, konsultanti un uzņēmumi, kas iesaistīti lauksaimniecības un pārtikas nozarē.

                  1.   EIP darba grupas ir daļa no EIP lauksaimniecības
                        ražošanai, ekonomiskajai dzīvotspējai
                      un ilgtspējai. Tās izveido ieinteresētās personas, piemēram, lauksaimnieki, pētnieki, konsultanti un uzņēmumi, kas iesaistīti lauksaimniecības un pārtikas nozarē.
                        Par darba grupas veidošanu vienojas ieinteresētās personas, kas pārstāv plašu interešu loku dažādās lauku attīstības un pētniecības jomās. Darba grupas neveido viena ieinteresētā persona vai ieinteresēto personu grupa, kas pārstāv tikai vienu interešu jomu. Darba grupas var darboties vienas dalībvalsts robežās, tām var būt biedri vairāk nekā vienā dalībvalstī un trešās valstīs.

                  2.   EIP darba grupas izstrādā iekšējās procedūras, kas nodrošina to darbības pārredzamību un palīdz izvairīties no interešu konflikta situācijām.

                  2.   EIP darba grupas izstrādā iekšējās procedūras, kas nodrošina to darbības pārredzamību un palīdz izvairīties no interešu konflikta situācijām.

         Grozījums Nr. 117

         Regulas priekšlikums

         63. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   EIP darba grupas izstrādā plānu, kurā ietverts:

                  1.   EIP darba grupas izstrādā plānu, kurā ietverts:

                              (a)

                              izstrādājamā, pārbaudāmā, pielāgojamā vai īstenojamā novatoriskā projekta apraksts;

                              (a)

                              izstrādājamā, pārbaudāmā, pielāgojamā vai īstenojamā novatoriskā projekta apraksts;

                              (b)

                              apraksts par paredzamajiem rezultātiem un ieguldījumu EIP mērķa – veicināt ražīgumu un resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu – sasniegšanā.

                              (b)

                              apraksts par paredzamajiem rezultātiem un ieguldījumu EIP mērķa – veicināt ražīgumu un resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu – sasniegšanā.

                  2.   Īstenojot novatoriskos projektus, darba grupas:

                  2.   Īstenojot novatoriskos projektus, darba grupas:

                              (a)

                              pieņem lēmumus par novatorisku darbību izstrādi un īstenošanu un

                              (a)

                              pieņem lēmumus par novatorisku darbību izstrādi un īstenošanu un

                              (b)

                              īsteno novatoriskas darbības, izmantojot pasākumus, ko finansē no lauku attīstības programmām.

                              (b)

                              īsteno novatoriskas darbības, izmantojot pasākumus, ko finansē no lauku attīstības programmām
                                    vai “Apvārsnis 2020” un citām ES pētniecības programmām, palīdzot lauksaimniekiem pētījumu rezultātus izmantot praksē
                                 .

                  3.   Darba grupas izplata sava projekta rezultātus, jo īpaši ar EIP tīkla palīdzību.

                  3.   Darba grupas izplata sava projekta rezultātus, jo īpaši ar EIP tīkla palīdzību.

         Grozījums Nr. 118

         Regulas priekšlikums

         64. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Kopējo Savienības atbalsta apjomu lauku attīstībai saskaņā ar šo regulu laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, tā sadalījumu pa gadiem un minimālo summu, kas jākoncentrē mazāk attīstītajos reģionos, Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam un Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos un par pareizu finanšu pārvaldību tajā pašā periodā.

                  1.   Kopējo Savienības atbalsta apjomu lauku attīstībai saskaņā ar šo regulu laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, tā sadalījumu pa gadiem un minimālo summu, kas jākoncentrē mazāk attīstītajos reģionos, Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam un Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos un par pareizu finanšu pārvaldību tajā pašā periodā.

                  2.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem 0,25 % atvēl Komisijas tehniskajai palīdzībai, kas minēta 51. panta 1. punktā.

                  2.   No 1. punktā minētajiem līdzekļiem 0,25 % atvēl Komisijas tehniskajai palīdzībai, kas minēta 51. panta 1. punktā.

                  3.   Lai plānotu un pēc tam iekļautu vispārējā Savienības budžetā 1. punktā minētās summas, tās indeksē ar 2 % gadā.

                  3.   Lai plānotu un pēc tam iekļautu vispārējā Savienības budžetā 1. punktā minētās summas, tās indeksē ar 2 % gadā.

                  4.
                        Komisija ar īstenošanas aktu nosaka
                      1. punktā
                        minēto summu ikgadēju sadalījumu
                      dalībvalstīm, atskaitot 2. punktā minēto summu un ņemot vērā līdzekļu pārvietojumu, kas minēts Regulas (ES) Nr.
                        DP/2012
                      14. panta 2. punktā.
                        Nosakot ikgadējo sadalījumu, Komisija ņem vērā:

                  4.
                        Šā panta
                      1. punktā
                        minētās summas ikgadējais sadalījums
                      dalībvalstīm, atskaitot 2. punktā minēto summu un ņemot vērā līdzekļu pārvietojumu, kas minēts Regulas (ES) Nr.
                        …/2013 [DP]
                      14. panta 2. punktā
                        , ir noteikts Ia pielikumā
                     .

                                    (a)

                                    objektīvus kritērijus, kas saistīti ar 4. pantā minētajiem mērķiem, un

                                    (b)

                                    iepriekšējos rezultātus.

                        4.a

                        Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 90. pantu, lai nepieciešamības gadījumā grozītu Ia pielikumu un iekļautu līdzekļus, kas pārvietoti uz ELFLA atbilstīgi Regulas (ES) Nr. …/2013 [DP] 7. panta 2. punktam un 14. pantam.

                        5.

                        Papildus 4. punktā minētajām summām tajā pašā punktā minētajā īstenošanas aktā iekļauj arī līdzekļus, kas pārvietoti uz ELFLA, piemērojot Regulas (ES) Nr. DP/2012 7. panta 2. punktu un 14. panta 1. punktu, un – attiecībā uz 2013. kalendāro gadu – līdzekļus, kas pārvietoti uz ELFLA, piemērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009* 10.b un 136. pantu.

                  6.
                        Lai piešķirtu izpildes rezervi, kas minēta Regulas (ES) Nr. [CSF/2012] 20. panta 2. punktā, pieejamajiem piešķirtajiem ieņēmumiem, kas ELFLA vajadzībām iekasēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. HR/2012 45. pantu, pieskaita Regulas (ES) Nr. [CSF/2012] 18. pantā minētās summas. Tās
                      sadala dalībvalstīm proporcionāli to daļai no ELFLA atbalsta kopējā apjoma.

                  6.
                        Pieejamos piešķirtos ieņēmumus, kas ELFLA vajadzībām iekasēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/2013 [HR] 45. pantu,
                      sadala dalībvalstīm proporcionāli to daļai no ELFLA atbalsta kopējā apjoma.

                     (Komisijas iesniegtais 64. panta 5. punkta teksts aizstāts ar COM(2012)0553 tekstu.)

         Grozījums Nr. 119

         Regulas priekšlikums

         65. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   ELFLA maksimālo ieguldījumu programmā nosaka lēmumā, ar kuru apstiprina lauku attīstības programmu. Attiecīgā gadījumā lēmumā skaidri norāda apropriācijas, kas piešķirtas mazāk attīstītajiem reģioniem.

                  1.   ELFLA maksimālo ieguldījumu programmā nosaka lēmumā, ar kuru apstiprina lauku attīstības programmu. Attiecīgā gadījumā lēmumā skaidri norāda apropriācijas, kas piešķirtas mazāk attīstītajiem reģioniem.

                  2.   ELFLA ieguldījumu aprēķina, pamatojoties uz attiecināmo publisko izdevumu summu.

                  2.   ELFLA ieguldījumu aprēķina, pamatojoties uz attiecināmo publisko izdevumu summu.

                  3.   Lauku attīstības programmās nosaka vienotu ELFLA ieguldījuma likmi, ko piemēro visiem pasākumiem. Attiecīgā gadījumā nosaka atsevišķu ELFLA ieguldījuma likmi mazāk attīstītajiem reģioniem un likmi tālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām Regulas (EEK) Nr. 2019/93 nozīmē. ELFLA ieguldījuma maksimālā likme ir:

                  3.   Lauku attīstības programmās nosaka vienotu ELFLA ieguldījuma likmi, ko piemēro visiem pasākumiem. Attiecīgā gadījumā nosaka atsevišķu ELFLA ieguldījuma likmi mazāk attīstītajiem reģioniem un likmi tālākajiem reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām Regulas (EEK) Nr. 2019/93 nozīmē. ELFLA ieguldījuma maksimālā likme ir:

                              (a)

                              mazāk attīstītajos reģionos, tālākajos reģionos un Egejas jūras nelielajās salās Regulas (EEK) Nr. 2019/93 nozīmē – 85 % no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem;

                              (a)

                              mazāk attīstītajos reģionos, tālākajos reģionos un Egejas jūras nelielajās salās Regulas (EEK) Nr. 2019/93 nozīmē – 85 % no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem;

                              (b)

                              citos reģionos – 50 % no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem.

                              (b)

                              citos reģionos – 50 % no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem.

                  Minimālā ELFLA ieguldījuma likme ir 20 %.

                  Minimālā ELFLA ieguldījuma likme ir 20 %.

                  4.   Atkāpjoties no 3. punkta, ELFLA maksimālais ieguldījums:

                  4.   Atkāpjoties no 3. punkta, ELFLA maksimālais ieguldījums:

                              (a)

                              pasākumiem, kas minēti 15., 28. un 36. pantā, LEADER vietējai attīstībai, kas minēta Regulas (ES) Nr.
                                    [CSF/2012]
                                  28. pantā, un darbībām saskaņā ar 20. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu ir 80 %. To var palielināt līdz 90 % programmām mazāk attīstītajos reģionos, tālākajos reģionos un Egejas jūras nelielajās salās Regulas (EEK) Nr. 2019/93 nozīmē;

                              (a)

                              pasākumiem, kas minēti 15., 28. un 36. pantā, LEADER vietējai attīstībai, kas minēta Regulas (ES) Nr.
                                    …/2013 [CSF]
                                  28. pantā, un darbībām saskaņā ar 20. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu ir 80 %. To var palielināt līdz 90 % programmām mazāk attīstītajos reģionos, tālākajos reģionos un Egejas jūras nelielajās salās Regulas (EEK) Nr. 2019/93 nozīmē;

                                    (b)

                                    darbībām, kas saņem finansējumu saskaņā ar 66. pantu, ir 100 %.

                                    (c)

                                    regulas 29. pantā minētajiem agrovides pasākumiem – 55 %. To var palielināt līdz 90 % programmām mazāk attīstītajos reģionos, tālākajos reģionos un Egejas jūras mazākajās salās Regulas (EEK) Nr. 2019/93 nozīmē.

                        Atkāpjoties no 3. punkta b) apakšpunkta, lai nodrošinātu saskaņotību ar citu VSS fondu līdzfinansējuma līmeni pārejas reģionos, dalībvalstis var palielināt ELFLA maksimālo ieguldījumu Regulas (ES) Nr. …/2013 (CSF) 82. panta 2. punktā definētajos pārejas reģionos īstenoto programmu ietvaros pasākumiem, ko finansē no dažādiem fondiem.

                        Atkāpjoties no 3. punkta, uz līdzekļiem, kas pārvietoti uz ELFLA, piemērojot Regulas (ES) Nr. …/2013 [DP] 14. pantu, var attiecināt 95 % ELFLA ieguldījuma likmi, ja dalībvalsts atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:

                                    (i)

                                    tai ir pieejama Savienības finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes 2010. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu

                                  (4)

                                    ;

                                    (ii)

                                    tai ir pieejama vidēja termiņa finansiāla palīdzība saskaņā ar Padomes 2002. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002, ar ko izveido vidēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu bilancēm

                                  (5)

                                    ; vai

                                    (iii)

                                    tai ir pieejama finansiāla palīdzība ESM aizdevuma veidā saskaņā ar Līgumu par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi.

                        4.a

                        Līdzekļi, ko rada Regulas (ES) Nr. …/2013 [DP] 14. panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošana, ir rezervēti 29. panta pasākumu veikšanai.

                  5.   Vismaz 5 % un – attiecībā uz Horvātiju – 2,5 % no kopējā ELFLA ieguldījuma lauku attīstības programmā ir rezervēti LEADER;

                  5.   Vismaz 5 % un – attiecībā uz Horvātiju – 2,5 % no kopējā ELFLA ieguldījuma lauku attīstības programmā ir rezervēti Leader.

                        5.a

                        Vismaz 25 % no kopējā ELFLA ieguldījuma lauku attīstības programmā ir rezervēti pasākumiem, ko veic saskaņā ar 29. un 30. pantu.

                  6.   Izdevumus, ko līdzfinansē ELFLA, nelīdzfinansē ar struktūrfondu, Kohēzijas fonda vai cita Savienības finansēšanas instrumenta ieguldījumu.

                  6.   Izdevumus, ko līdzfinansē ELFLA, nelīdzfinansē ar struktūrfondu, Kohēzijas fonda vai cita Savienības finansēšanas instrumenta ieguldījumu.
                        Tas neierobežo un netraucē īstenot tādu plānošanas pieeju, kurā saskaņotā un integrētā veidā tiek apvienots dažādu VSS fondu sniegtais atbalsts, kas var būt nepieciešams, lai sasniegtu Regulas (ES) Nr. …/2013 [CSF] 9. pantā noteiktos tematiskos mērķus.

                        6.a

                        Valsts ieguldījumu attiecināmos publiskajos izdevumos var aizstāt ar nekomerciāliem privātiem ieguldījumiem.

                  7.   Publiskie izdevumi uzņēmumu atbalstam nepārsniedz valsts atbalstam noteiktos atbalsta limitus, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

                  7.   Publiskie izdevumi uzņēmumu atbalstam nepārsniedz valsts atbalstam noteiktos atbalsta limitus, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.

                     (Komisijas iesniegtais 65. panta 5. punkta teksts aizstāts ar COM(2012)0553 tekstu.)

         Grozījums Nr. 120

         Regulas priekšlikums

         66. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        66.

                        pants

                        svītrots

                        Finansējums darbībām ar būtisku ieguldījumu inovācijā

                        Līdzekļi, kas pārvietoti uz ELFLA, piemērojot Regulas (ES) Nr. DP/2012 7. panta 2. punktu, ir rezervēti darbībām, kuras sniedz būtisku ieguldījumu inovācijā, kas saistīta ar lauksaimniecības ražīgumu un ilgtspēju, arī ar klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām.

         Grozījums Nr. 121

         Regulas priekšlikums

         67. pants – 2. punkts – 1. daļa

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  2.   Par izdevumiem var pretendēt uz ELFLA ieguldījumu tikai tad, ja tie radušies par darbībām, par kurām pieņemts lēmums attiecīgās programmas vadošajā iestādē vai tās atbildībā saskaņā ar 49. pantā minētajiem atlases kritērijiem.

                  2.   Par izdevumiem var pretendēt uz ELFLA ieguldījumu tikai tad, ja tie radušies par darbībām, par kurām pieņemts lēmums attiecīgās programmas vadošajā iestādē vai tās atbildībā saskaņā ar 49. pantā minētajiem atlases kritērijiem
                        , izņemot tos priekšlikumus, kuri iesniegti pārejas perioda laikā starp divām programmām, lai novērstu jebkādus pārtraukumus, kas varētu kavēt ieguldījumus
                     .

         Grozījums Nr. 181

         Regulas priekšlikums

         67. pants – 4.a punkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        4.a

                        Attiecībā uz izdevumiem PVN summas uzskata par attiecināmām, ja to atgūšana nav paredzēta dalībvalstu tiesību aktos par PVN.

         Grozījums Nr. 122

         Regulas priekšlikums

         69. pants – 2. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  2.   Ja atbalstu piešķir, pamatojoties uz standarta izmaksām vai papildu izmaksām un negūtajiem ienākumiem, dalībvalstis nodrošina to, ka attiecīgie aprēķini ir atbilstoši un pareizi, un iepriekš noteikti, pamatojoties uz taisnīgu, objektīvu un pierādāmu aprēķinu. Šajā nolūkā struktūra, kas ir neatkarīga no iestādēm, kuras atbild par aprēķiniem, un kam piemīt atbilstoša kompetence, izdod apliecinājumu par aprēķinu atbilstību un pareizību. Šo apliecinājumu iekļauj lauku attīstības programmā.

                  2.   Ja atbalstu piešķir, pamatojoties uz standarta izmaksām vai papildu izmaksām un negūtajiem ienākumiem, dalībvalstis nodrošina to, ka attiecīgie aprēķini ir atbilstoši un pareizi, un iepriekš noteikti, pamatojoties uz taisnīgu, objektīvu un pierādāmu aprēķinu. Šajā nolūkā struktūra, kas ir neatkarīga no iestādēm, kuras atbild par aprēķiniem, un kam piemīt atbilstoša kompetence, izdod apliecinājumu par aprēķinu atbilstību un pareizību. Šo apliecinājumu iekļauj lauku attīstības programmā.
                        Pirms programmu apstiprināšanas Komisija nodrošina, ka aprēķinos ir iekļauti visi būtiskie elementi, ka pamatpieņēmumi ir saprātīgi un ka galvenie rādītāji ir atbilstīgi.

         Pamatojums

         Šis grozījums atspoguļo Revīzijas palātas konstatētās problēmas saistībā ar atbalsta summu noteikšanu (skatīt Īpašā ziņojuma Nr. 7/2011 97. punktu).

         Grozījums Nr. 183

         Regulas priekšlikums

         70. pants – - 1. punkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        -1.

                        Atbalsta saņēmēji, tostarp vietējās rīcības grupas, var pieprasīt avansa maksājumu, kas nepārsniedz 50 % no publiskā atbalsta, ja šāda iespēja ir paredzēta lauku attīstības programmā.

         Grozījums Nr. 123

         Regulas priekšlikums

         73. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (b)

                              to, lai Komisijai
                                    katru ceturksni
                                  tiktu sniegti attiecīgo radītāju dati par finansēšanai izvēlētajām darbībām, ieskaitot
                                    saņēmēja un projekta galvenās īpašības
                                 ;

                              (b)

                              to, lai Komisijai
                                    reizi gadā
                                  tiktu sniegti attiecīgo radītāju dati par finansēšanai izvēlētajām darbībām, ieskaitot
                                    informāciju par īstenošanas rādītājiem un finanšu rādītājus
                                 ;

         Pamatojums

         Prasība ziņojumus iesniegt ik ceturksni radītu milzīgu administrēšanas apjoma pieaugumu, kas ir pretrunā ar vienkāršošanas centieniem.

         Grozījums Nr. 124

         Regulas priekšlikums

         73. pants – 3.a punkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        3.a

                        Ja dalībvalstij ir vairāk nekā viena programma, var tikt izraudzīta koordinējoša iestāde nolūkā nodrošināt vismaz līdzekļu konsekventu pārvaldību un saikni starp Komisiju un valstu pārvaldes iestādēm.

         Pamatojums

         Kā ierosināts Regulas (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu 5. apsvērumā, ir svarīgi izveidot struktūru, kas koordinē maksājumu aģentūras.

         Grozījums Nr. 125

         Regulas priekšlikums

         75. pants – a apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (a)

                                    pierādīt
                                  lauku attīstības politikas progresu un sasniegumus un novērtēt lauku attīstības politikas pasākumu ietekmi, efektivitāti, lietderību un nozīmību;

                              (a)

                                    kritiski un objektīvi novērtēt
                                  lauku attīstības politikas progresu un sasniegumus un novērtēt lauku attīstības politikas pasākumu ietekmi, efektivitāti, lietderību un nozīmību;

         Pamatojums

         Sākotnējais formulējums ir pārāk preskriptīvs.

         Grozījums Nr. 126

         Regulas priekšlikums

         76. pants – 1. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Lai varētu apkopot datus Savienības līmenī, 74. pantā paredzētajā uzraudzības un novērtēšanas sistēmā nosaka kopīgo rādītāju sarakstu, kuri ir saistīti ar sākotnējo situāciju, kā arī programmas finansiālo izpildi, iznākumiem, rezultātiem
                        un ietekmi
                     , un ir piemērojami katrai programmai.

                  1.   Lai varētu apkopot datus Savienības līmenī, 74. pantā paredzētajā uzraudzības un novērtēšanas sistēmā nosaka kopīgo rādītāju sarakstu, kuri ir saistīti ar sākotnējo situāciju, kā arī programmas finansiālo izpildi, iznākumiem
                        un
                      rezultātiem, un ir piemērojami katrai programmai.

         Grozījums Nr. 127

         Regulas priekšlikums

         78. pants – 1. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  Lauku attīstības pasākumu atbalsta saņēmēji un vietējās rīcības grupas apņemas sniegt vadošajai iestādei un/vai norīkotajiem vērtētājiem vai citām struktūrām, kam deleģēts veikt funkcijas tās vārdā, visu informāciju, kas vajadzīga, lai būtu iespējams uzraudzīt un novērtēt programmu, īpaši saistībā ar noteikto mērķu un prioritāšu sasniegšanu.

                  Lauku attīstības pasākumu atbalsta saņēmēji un vietējās rīcības grupas apņemas sniegt vadošajai iestādei un/vai norīkotajiem vērtētājiem vai citām struktūrām, kam deleģēts veikt funkcijas tās vārdā, visu informāciju, kas vajadzīga, lai būtu iespējams uzraudzīt un novērtēt programmu, īpaši saistībā ar noteikto mērķu un prioritāšu sasniegšanu
                        , nodrošinot, ka tiek ievērotas valstu un Savienības likumos noteiktās tiesības uz konfidencialitāti un personas datu aizsardzību
                     .

         Grozījums Nr. 128

         Regulas priekšlikums

         81. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                              (b)

                              pārbauda
                                    pasākumus
                                  un
                                    iznākumus, kas saistīti ar programmas novērtēšanas plānu
                                 ;

                              (b)

                              pārbauda
                                    vadošās iestādes iesniegto novērtēšanas plānu
                                  un
                                    tā īstenošanas rezultātus
                                 ;

         Grozījums Nr. 129

         Regulas priekšlikums

         82. pants – 1. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  1.   Līdz 2016. gada
                        31. maijam
                      un katru nākamo gadu, ieskaitot
                        2023. gadu
                     , līdz
                        31. maijam
                      dalībvalsts iesniedz Komisijai gada īstenošanas ziņojumu par lauku attīstības programmas īstenošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. 2016. gadā iesniegtais ziņojums aptver 2014. un 2015. kalendāro gadu.

                  1.   Līdz 2016. gada
                        30. jūnijam
                      un katru nākamo gadu, ieskaitot
                        2022. gadu
                     , līdz
                        30. jūnijam
                     , ieskaitot 2022. gadu, dalībvalsts iesniedz Komisijai gada īstenošanas ziņojumu par lauku attīstības programmas īstenošanu iepriekšējā kalendārajā gadā.
                        Galīgo īstenošanas ziņojumu dalībvalstis iesniedz līdz 2023. gada 31. decembrim
                     . 2016. gadā iesniegtais ziņojums aptver 2014. un 2015. kalendāro gadu.

         Grozījums Nr. 130

         Regulas priekšlikums

         85. pants

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  Dalībvalstis 2023. gadā sagatavo ex post novērtējuma ziņojumu par katru lauku attīstības programmu. Šo ziņojumu
                        iesniedz Komisijai
                      vēlākais līdz 2023. gada 31. decembrim.

                  Dalībvalstis 2023. gadā sagatavo ex post novērtējuma ziņojumu par katru lauku attīstības programmu. Šo ziņojumu
                        pabeidz
                      vēlākais līdz 2023. gada 31. decembrim.

         Grozījums Nr. 131

         Regulas priekšlikums

         88. pants – 2.a punkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        2.a

                        Ja ir piemērojams LESD 107., 108. un 109. pants, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 90. pantu attiecībā uz noteikumiem par šīs regulas valsts atbalsta noteikumu nepiemērošanu pasākumiem, uz kuriem neattiecas LESD 42. pants.

         Grozījums Nr. 132

         Regulas priekšlikums

         89. pants – virsraksts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  Valsts papildu finansējums

                  Valsts papildu finansējums
                        un atbalsts, uz kuru neattiecas LESD 42. pants

         Grozījums Nr. 133

         Regulas priekšlikums

         89. pants – 1. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  Maksājumus, ko dalībvalstis veic saistībā ar darbībām, uz kurām attiecas
                        Līguma
                      42. pants, un kas paredzēti, lai sniegtu papildu finansējumu lauku attīstībai, kurai piešķirts Savienības atbalsts, dalībvalstis paziņo un Komisija apstiprina saskaņā ar šo regulu kā daļu no 7. pantā minētās plānošanas. Vērtējot šos maksājumus, Komisija pēc analoģijas piemēro kritērijus, kas noteikti
                        Līguma
                      107. panta piemērošanai. Attiecīgā dalībvalsts neīsteno savu ierosināto papildu finansējumu lauku attīstībai, kamēr tas nav apstiprināts.

                  Maksājumus, ko dalībvalstis veic saistībā ar darbībām, uz kurām attiecas
                        LESD
                      42. pants, un kas paredzēti, lai sniegtu papildu finansējumu lauku attīstībai, kurai piešķirts Savienības atbalsts,
                        un dalībvalstu maksājumus saistībā ar darbībām, uz kurām neattiecas LESD 42. pants,
                      dalībvalstis paziņo un Komisija apstiprina saskaņā ar šo regulu kā daļu no 7. pantā minētās plānošanas. Vērtējot šos maksājumus, Komisija pēc analoģijas piemēro kritērijus, kas noteikti
                        LESD
                      107. panta piemērošanai. Attiecīgā dalībvalsts neīsteno savu ierosināto papildu finansējumu lauku attīstībai, kamēr tas nav apstiprināts.

         Grozījums Nr. 134

         Regulas priekšlikums

         90. pants – 2. punkts

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  2.   Šajā regulā minētās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz
                        nenoteiktu laiku
                      pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

                  2.   Šajā regulā minētās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz
                        pieciem gadiem
                      pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
                        Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

         Pamatojums

         Eiropas Parlamentam ir aktīvi jāapstiprina pilnvaru deleģēšana Komisijai un, ja rodas šaubas, nav jācīnās par savu likumdošanas tiesību atgūšanu.

         Grozījums Nr. 135

         Regulas priekšlikums

         I pielikums – 18. pants – 3. punkts

         Komisijas ierosinātais teksts

                  18(3)

                  Ieguldījumi materiālajos aktīvos

                     Lauksaimniecības nozare

                  50 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma mazāk attīstītajos reģionos

                  75 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma tālākajos reģionos

                        65 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma Egejas jūras nelielajās salās

                  40 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma citos reģionos

                  Ar nosacījumu, ka maksimālais kombinētais atbalsts nepārsniedz 90 %, iepriekšminētās likmes var palielināt par 20 % attiecībā uz atbalstu:

                              —

                              jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanai

                              —

                              kolektīviem ieguldījumiem un integrētiem projektiem,

                              —

                              33. pantā minētajiem apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi,

                              —

                              darbībām, ko atbalsta EIP ietvaros

                     Līguma I pielikumā minēto produktu pārstrāde un tirdzniecība

                  50 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma mazāk attīstītajos reģionos

                  75 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma tālākajos reģionos

                        65 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma Egejas jūras nelielajās salās

                  40 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma citos reģionos

                  Ar nosacījumu, ka maksimālais kombinētais atbalsts nepārsniedz 90 %, iepriekšminētās likmes var palielināt par 20 % attiecībā uz darbībām, ko atbalsta EIP ietvaros

         Grozījums

                  18(3)

                  Ieguldījumi materiālajos aktīvos

                     Lauksaimniecības nozare

                  50 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma mazāk attīstītajos reģionos

                  75 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma tālākajos reģionos

                        75 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma Egejas jūras nelielajās salās

                  40 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma citos reģionos

                  Ar nosacījumu, ka maksimālais kombinētais atbalsts nepārsniedz 90 %, iepriekšminētās likmes var palielināt par 20 % attiecībā uz atbalstu:

                              —

                              jauno lauksaimnieku darbības uzsākšanai

                              —

                              kolektīviem ieguldījumiem un integrētiem projektiem,

                              —

                              33. pantā minētajiem apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi,

                              —

                              darbībām, ko atbalsta EIP ietvaros

                              —

                                    bioloģiskajiem lauksaimniekiem,

                              —

                                    pasākumiem, ar kuriem izpildīt Natura 2000 un Ūdens pamatdirektīvas prasības,

                              —

                                    agrovides shēmām

                     Līguma I pielikumā minēto produktu pārstrāde un tirdzniecība

                  50 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma mazāk attīstītajos reģionos

                  75 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma tālākajos reģionos

                        75 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma Egejas jūras nelielajās salās

                  40 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma citos reģionos

                  Ar nosacījumu, ka maksimālais kombinētais atbalsts nepārsniedz 90 %, iepriekšminētās likmes var palielināt par 20 % attiecībā uz darbībām, ko atbalsta EIP
                        , kolektīvo ieguldījumu un integrēto
                      projektu ietvaros

         Grozījums Nr. 136

         Regulas priekšlikums

         I pielikums – 24. pants – 3. punkts

         Komisijas ierosinātais teksts

                  24(3)

                  Agromežsaimniecības sistēmu ierīkošana

                        80 %

                  No agromežsaimniecības sistēmu ierīkošanas attiecināmo ieguldījumu apjoma

         Grozījums

                  24(3)

                  Agromežsaimniecības sistēmu ierīkošana

                        100 %

                  No agromežsaimniecības sistēmu ierīkošanas attiecināmo ieguldījumu apjoma

         Grozījums Nr. 137

         Regulas priekšlikums

         I pielikums – 27. pants – 5. punkts

         Komisijas ierosinātais teksts

                  27(5)

                  Ieguldījumi jaunās mežsaimniecības tehnoloģijās un mežsaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā

                  50 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma mazāk attīstītajos reģionos

                  75 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma tālākajos reģionos

                        65 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma Egejas jūras nelielajās salās

                  40 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma citos reģionos

         Grozījums

                  27(5)

                  Ieguldījumi jaunās mežsaimniecības tehnoloģijās un mežsaimniecības produktu pārstrādē un tirdzniecībā

                  50 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma mazāk attīstītajos reģionos

                  75 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma tālākajos reģionos

                        75 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma Egejas jūras nelielajās salās

                  40 %

                  No attiecināmo ieguldījumu apjoma citos reģionos

         Grozījums Nr. 138

         Regulas priekšlikums

         I pielikums – 32. pants – 3. punkts

         Komisijas ierosinātais teksts

                  32. pants – 3. punkts

                  Maksājumi apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi

                  25

                  Minimālais apjoms par hektāru gadā

                  250(*)

                  Maksimālais apjoms par hektāru gadā

                        300
                     (*)

                  Maksimālais apjoms par hektāru gadā kalnu apgabaliem, kas noteikti 46. panta 2. punktā

         Grozījums

                  32. pants – 3. punkts

                  Maksājumi apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi

                  25

                  Minimālais apjoms par hektāru gadā

                  250(*)

                  Maksimālais apjoms par hektāru gadā

                        450
                     (*)

                  Maksimālais apjoms par hektāru gadā kalnu apgabaliem, kas noteikti 46. panta 2. punktā

         Grozījums Nr. 139

         Regulas priekšlikums

         Ia pielikums (jauns)

         Grozījums

               Ia PIELIKUMS

               Valstīm atvēlētais finansējums, kas minēts 64. pantā

                        (milj. EUR)

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Belģija

                        73,838

                        73,838

                        73,838

                        73,838

                        73,838

                        73,838

                        73,838

                        Bulgārija

                        400,215

                        400,215

                        400,215

                        400,215

                        400,215

                        400,215

                        400,215

                        Čehijas Republika

                        432,820

                        432,820

                        432,820

                        432,820

                        432,820

                        432,820

                        432,820

                        Dānija

                        87,536

                        87,536

                        87,536

                        87,536

                        87,536

                        87,536

                        87,536

                        Vācija

                        1,355922

                        1,355922

                        1,355922

                        1,355922

                        1,355922

                        1,355922

                        1,355922

                        Igaunija

                        109,623

                        109,623

                        109,623

                        109,623

                        109,623

                        109,623

                        109,623

                        Īrija

                        377,842

                        377,842

                        377,842

                        377,842

                        377,842

                        377,842

                        377,842

                        Grieķija

                        595,667

                        595,667

                        595,667

                        595,667

                        595,667

                        595,667

                        595,667

                        Spānija

                        1,219781

                        1,219781

                        1,219781

                        1,219781

                        1,219781

                        1,219781

                        1,219781

                        Francija

                        1,148806

                        1,148806

                        1,148806

                        1,148806

                        1,148806

                        1,148806

                        1,148806

                        Itālija

                        1,361055

                        1,361055

                        1,361055

                        1,361055

                        1,361055

                        1,361055

                        1,361055

                        Kipra

                        24,926

                        24,926

                        24,926

                        24,926

                        24,926

                        24,926

                        24,926

                        Latvija

                        159,703

                        159,703

                        159,703

                        159,703

                        159,703

                        159,703

                        159,703

                        Lietuva

                        267,461

                        267,461

                        267,461

                        267,461

                        267,461

                        267,461

                        267,461

                        Luksemburga

                        14,383

                        14,383

                        14,383

                        14,383

                        14,383

                        14,383

                        14,383

                        Ungārija

                        584,679

                        584,679

                        584,679

                        584,679

                        584,679

                        584,679

                        584,679

                        Malta

                        11,762

                        11,762

                        11,762

                        11,762

                        11,762

                        11,762

                        11,762

                        Nīderlande

                        89,850

                        89,850

                        89,850

                        89,850

                        89,850

                        89,850

                        89,850

                        Austrija

                        609,744

                        609,744

                        609,744

                        609,744

                        609,744

                        609,744

                        609,744

                        Polija

                        2,029504

                        2,029504

                        2,029504

                        2,029504

                        2,029504

                        2,029504

                        2,029504

                        Portugāle

                        614,811

                        614,811

                        614,811

                        614,811

                        614,811

                        614,811

                        614,811

                        Rumānija

                        1,435645

                        1,435645

                        1,435645

                        1,435645

                        1,435645

                        1,435645

                        1,435645

                        Slovēnija

                        138,743

                        138,743

                        138,743

                        138,743

                        138,743

                        138,743

                        138,743

                        Slovākija

                        302,467

                        302,467

                        302,467

                        302,467

                        302,467

                        302,467

                        302,467

                        Somija

                        326,416

                        326,416

                        326,416

                        326,416

                        326,416

                        326,416

                        326,416

                        Zviedrija

                        291,736

                        291,736

                        291,736

                        291,736

                        291,736

                        291,736

                        291,736

                        Apvienotā Karaliste

                        362,465

                        362,465

                        362,465

                        362,465

                        362,465

                        362,465

                        362,465

         Grozījums Nr. 140

         Regulas priekšlikums

         II pielikums

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        Pielikumu svītro

         Grozījums Nr. 141

         Regulas priekšlikums

         III pielikums – 1. tematiskā apakšprogramma 1 – 1.a punkts (jauns)

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                        Valsts un privātās partnerības paaudžu nomaiņas sekmēšana

         Pamatojums

         Viens no lielākajiem uzdevumiem, ar ko sastopas jaunie lauksaimnieki, kuri nolemj sākt savu uzņēmējdarbību, ir izdevumi un administratīvie šķēršļi, ko rada iepriekšējā lauksaimnieka darbību pārņemšana. Šie dažādie elementi sarežģī paaudžu nomaiņu un ir viens no iemesliem, kāpēc vidējais lauksaimnieku vecums ES pārsniedz 50 gadus. Paaudžu nomaiņas atvieglināšana, īstenojot publiskā un privātā sektora partnerības, ir jāiekļauj sevišķas nozīmes tematisko apakšprogrammu pasākumu un darbību indikatīvajā sarakstā, lai šo elementu ņemtu vērā, izstrādājot lauku attīstības instrumentus valsts mērogā.

         Grozījums Nr. 142

         Regulas priekšlikums

         V pielikums – 3. nodaļa

                     Komisijas ierosinātais teksts

                     Grozījums

                  17. pants – Lauksaimniecības un pārtikas produktu kvalitātes shēmas

                  17. pants – Lauksaimniecības un pārtikas produktu kvalitātes shēmas

                  32.–33. pants – Maksājumi apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi

                  32.–33. pants – Maksājumi apgabaliem, kuros ir dabas vai citi specifiski ierobežojumi

                        34.

                        pants – Dzīvnieku labturība

         Pamatojums

         Lauksaimnieki, kuri ražošanā ievēro dzīvnieku labturību, reaģē uz tirgus prasībām un var iegūt vislabāko cenu par saviem produktiem, uzlabojot to konkurētspēju. Lauksaimnieki ir jāatbalsta, lai viņi pārņemtu šīs ražošanas sistēmas.

         (1)

               OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

         (2)

               OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.

         (3)

               OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

         (4)

               OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.

         (5)

               OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.