title: 2006/852/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 28. novembris ), ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Banka Slovenije ārējo revidentu

text:
               29.11.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 331/19

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 28. novembris),
   ar ko Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem groza attiecībā uz Banka Slovenije ārējo revidentu
   (2006/852/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem, kas pievienots Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un jo īpaši tā 27.1. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu ECB/2006/14 (2006. gada 9. oktobris) Eiropas Savienības Padomei par Banka Slovenije ārējo revidentu (1),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas (ECB) un Eurosistēmas valstu centrālo banku pārskatus revidē neatkarīgi ārējie revidenti, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

               (2)

               Atbilstīgi 1. pantam Padomes Lēmumā 2006/495/EK (2006. gada 11. jūlijs) saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas pieņemšanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī (2) Slovēnija atbilst euro ieviešanai nepieciešamajiem nosacījumiem un 2003. gada Pievienošanās akta (3) 4. pantā minētais Slovēnijas izņēmuma statuss būtu jāatceļ no 2007. gada 1. janvāra.

               (3)

               Pēc Slovēnijas izņēmuma atcelšanas ECB Padome ieteica Padomei apstiprināt Deloitte & Touche revizija d.o.o. par Banka Slovenje ārējo revidentu 2007. un 2008. finanšu gadam, sākot no 2007. finanšu gada.

               (4)

               Ir lietderīgi ievērot ECB Padomes ieteikumu un atbilstīgi grozīt Lēmumu 1999/70/EK (4),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 1999/70/EK 1. pantam pievieno šādu punktu:

      “13.   Ar šo par Banka Slovenije ārējo revidentu 2007. un 2008. finanšu gadam apstiprināts Deloitte & Touche revizija d.o.o.”

   2. pants
   Šo lēmumu paziņo Eiropas Centrālajai bankai.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 28. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         E. HEINÄLUOMA

      (1)  OV C 257, 25.10.2006., 19. lpp.

      (2)  OV L 195, 15.7.2006., 25. lpp.

      (3)  OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.

      (4)  OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/476/EK (OV L 188, 1.7.2006., 7. lpp.).


title: 2011/313/ES: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 26. maijs ), ar ko pielāgo korekcijas koeficientus, kurus no 2010. gada 1. februāra , 2010. gada 1. marta , 2010. gada 1. aprīļa , 2010. gada 1. maija un 2010. gada 1. jūnija piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam

text:
               27.5.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 140/56

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 26. maijs),
   ar ko pielāgo korekcijas koeficientus, kurus no 2010. gada 1. februāra, 2010. gada 1. marta, 2010. gada 1. aprīļa, 2010. gada 1. maija un 2010. gada 1. jūnija piemēro trešās valstīs strādājošo Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam
   (2011/313/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 336. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikti ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši tās X pielikuma 13. panta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Piemērojot Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta pirmo daļu, Padomes Regulā (ES) Nr. 768/2010 (2) no 2009. gada 1. jūlija ir noteikti korekcijas koeficienti atalgojumam, ko izmaksā darbavietas valsts valūtā Eiropas Savienības ierēdņiem, pagaidu darbiniekiem un līgumdarbiniekiem, kuri strādā trešās valstīs.

               (2)

               Saskaņā ar Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta otro daļu no 2010. gada 1. februāra, 2010. gada 1. marta, 2010. gada 1. aprīļa, 2010. gada 1. maija un 2010. gada 1. jūnija ir jāpielāgo daži korekcijas koeficienti tiem gadījumiem, kuros pēc Komisijas rīcībā esošajiem statistikas datiem dzīves dārdzība, ko aprēķina pēc attiecīga korekcijas koeficienta un valūtas maiņas kursa, dažās trešās valstīs ir izrādījusies par 5 % augstāka (nekā iepriekšējā koeficientu noteikšanas reizē vai pēc iepriekšējās pielāgošanas, kas izdarīta ar Komisijas lēmumu 2010/790/ES (3)),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Korekcijas koeficienti, ko piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku darba vietas valsts valūtā izmaksātam atalgojumam, tiek pielāgoti dažām valstīm, kā tas norādīts pielikumā. Pielikumā iekļautas tabulas pieciem mēnešiem, kurās precizēts, uz kurām valstīm pielāgojums attiecas un kādi ir piemērošanas datumi katrai valstij (2010. gada 1. februāris, 2010. gada 1. marts, 2010. gada 1. aprīlis, 2010. gada 1. maijs un 2010. gada 1. jūnijs).
   Atalgojuma aprēķināšanā izmantoto valūtas maiņas kursu nosaka saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtību, un tas atbilst maiņas kursiem, kas ir spēkā pirmajā daļā minētajos datumos.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 26. maijā

            Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

            priekšsēdētāja vietniece

         Catherine ASHTON

      (1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

      (2)  OV L 228, 31.8.2010., 1. lpp.

      (3)  OV L 336, 21.12.2010., 50. lpp.

      PIELIKUMS

         2010. GADA FEBRUĀRIS

                  Darbavieta

                  Ekonomiskās paritātes,
                  2010. gada februāris

                  Valūtas maiņas kurss
                  2010. gada februāris (1)

                  Korekcijas koeficienti
                  2010. gada februāris (2)

                  Armēnija

                  368,8

                  534,71

                  69,0

                  Barbadosa

                  2,937

                  2,7998

                  104,9

                  Horvātija

                  5,989

                  7,321

                  81,8

                  Ēģipte (3)

                  3,825

                  7,68385

                  49,8

                  Eritreja (4)

                  14,6

                  21,6393

                  67,5

                  Gana (5)

                  1,155

                  2,002

                  57,7

                  Haiti

                  55,97

                  59,3743

                  94,3

                  Laosa (6)

                  9 400

                  12 001,5

                  78,3

                  Madagaskara (7)

                  2 319

                  2 920,63

                  79,4

                  Norvēģija

                  10,69

                  8,179

                  130,7

                  Sjerraleone (4)

                  4 557

                  5 524,5

                  82,5

                  Sudāna (Hartuma) (5)

                  2,314

                  3,31285

                  69,8

                  Taizeme (6)

                  30,08

                  46,316

                  64,9

                  Trinidāda un Tobāgo

                  6,966

                  8,8894

                  78,4

                  Jemena

                  201,3

                  297,283

                  67,7

         2010. GADA MARTS

                  Darbavieta

                  Ekonomiskās paritātes,
                  2010. gada marts

                  Valūtas maiņas kurss
                  2010. gada marts (8)

                  Korekcijas koeficienti
                  2010. gada marts (9)

                  Angola

                  133,3

                  122,909

                  108,5

                  Gvineja (Konakri)

                  4 699

                  6 677

                  70,4

                  Fidži salas

                  1,668

                  2,65851

                  62,7

                  Kazahstāna (Astana)

                  171,5

                  201,56

                  85,1

                  Madagaskara (10)

                  2 167

                  2 932,3

                  73,9

                  Malāvija

                  168,2

                  205,737

                  81,8

                  Mozambika

                  29,06

                  40,925

                  71,0

                  Jaunzēlande

                  1,777

                  1,9539

                  90,9

                  Surinama (11)

                  2,019

                  3,87

                  52,2

                  Venecuēla (12)

                  3,596

                  5,79305

                  62,1

                  Zambija (11)

                  4 436

                  6 409,68

                  69,2

         2010. GADA APRĪLIS

                  Darbavieta

                  Ekonomiskās paritātes,
                  2010. gada aprīlis

                  Valūtas maiņas kurss
                  2010. gada aprīlis (13)

                  Korekcijas koeficienti
                  2010. gada aprīlis (14)

                  Saūda Arābija

                  3,892

                  5,1109

                  76,2

                  Baltkrievija

                  2 574

                  4 003,28

                  64,3

                  Kuba

                  USD 1,033

                  USD 1,3482

                  76,6

                  Ēģipte (15)

                  4,02

                  7,4149

                  54,2

                  Eritreja (16)

                  15,78

                  20,6343

                  76,5

                  Gambija

                  27,06

                  35,75

                  75,7

                  Gruzija

                  1,78

                  2,3181

                  76,8

                  Kirgizstāna

                  46,22

                  60,5611

                  76,3

                  Moldova

                  10,04

                  16,6048

                  60,5

                  Jaunkaledonija

                  134,3

                  119,332

                  112,5

                  Pakistāna

                  52,55

                  112,284

                  46,8

                  Paragvaja

                  4 086

                  6 269,56

                  65,2

                  Sjerraleone (16)

                  4 893

                  5 192,25

                  94,2

                  Austrumtimora

                  USD 1,147

                  USD 1,3482

                  85,1

         2010. GADA MAIJS

                  Darbavieta

                  Ekonomiskās paritātes,
                  2010. gada maijs

                  Valūtas maiņas kurss
                  2010. gada maijs (17)

                  Korekcijas koeficienti
                  2010. gada maijs (18)

                  Dienvidkoreja

                  1 574

                  1 477,79

                  106,5

                  Gana (19)

                  1,232

                  1,89235

                  65,1

                  Gvatemala

                  7,732

                  10,5915

                  73,0

                  Indonēzija (Džakarta)

                  8 940

                  11 948,3

                  74,8

                  Jamaika

                  109,8

                  117,328

                  93,6

                  Filipīnas

                  44,72

                  59,186

                  75,6

                  Sudāna (Hartuma) (19)

                  2,481

                  3,13891

                  79,0

                  Turcija

                  1,923

                  1,9673

                  97,7

                  Venecuēla (20)

                  3,939

                  5,69299

                  69,2

         2010. GADA JŪNIJS

                  Darbavieta

                  Ekonomiskās paritātes,
                  2010. gada jūnijs

                  Valūtas maiņas kurss
                  2010. gada jūnijs (21)

                  Korekcijas koeficienti
                  2010. gada jūnijs (22)

                  Kongo (Brazavilla)

                  762,4

                  655,957

                  116,2

                  Eritreja (23)

                  17,17

                  18,8793

                  90,9

                  Laosa (24)

                  8 881

                  10 190,5

                  87,1

                  Mali

                  636,9

                  655,957

                  97,1

                  Sjerraleone (23)

                  5 227

                  4 850,16

                  107,8

                  Surinama (25)

                  2,132

                  3,63

                  58,7

                  Taizeme (24)

                  31,89

                  40,328

                  79,1

                  Zambija (25)

                  4 830

                  6 261,24

                  77,1

         (1)  1 EURO =
            x
          valsts valūtas vienības.

         (2)  Brisele = 100.

         (3)  ai vietai koeficientu pielāgo divas reizes: 2010. gada februārī un 2010. gada aprīlī.

         (4)  ai vietai koeficientu pielāgo trīs reizes: 2010. gada februārī, 2010. gada aprīlī un 2010. gada jūnijā.

         (5)  ai vietai koeficientu pielāgo divas reizes: 2010. gada februārī un 2010. gada maijā.

         (6)  ai vietai koeficientu pielāgo divas reizes: 2010. gada martā un 2010. gada jūnijā.

         (7)  ai vietai koeficientu pielāgo divas reizes: 2010. gada februārī un 2010. gada martā.

         (8)  1 EURO =
            x
          valsts valūtas vienības.

         (9)  Brisele = 100.

         (10)  Šai vietai koeficientu pielāgo divas reizes: 2010. gada februārī un 2010. gada martā.

         (11)  Šai vietai koeficientu pielāgo divas reizes: 2010. gada martā un 2010. gada jūnijā.

         (12)  Šai vietai koeficientu pielāgo divas reizes: 2010. gada martā un 2010. gada maijā.

         (13)  1 EURO =
            x
          valsts valūtas vienības, izņemot USD attiecībā uz šādām valstīm: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama, Kongo DR, Austrumtimora.

         (14)  Brisele = 100.

         (15)  Šai vietai koeficientu pielāgo divas reizes: 2010. gada februārī un 2010. gada aprīlī.

         (16)  Šai vietai koeficientu pielāgo trīs reizes: 2010. gada februārī, 2010. gada aprīlī un 2010. gada jūnijā.

         (17)  1 EURO =
            x
          valsts valūtas vienības.

         (18)  Brisele = 100.

         (19)  Šai vietai koeficientu pielāgo divas reizes: 2010. gada februārī un 2010. gada maijā.

         (20)  i vietai koeficientu pielāgo divas reizes: 2010. gada martā un 2010. gada maijā.

         (21)  1 EURO =
            x
          valsts valūtas vienības.

         (22)  Brisele = 100.

         (23)  Šai vietai koeficientu pielāgo trīs reizes: 2010. gada februārī, 2010. gada aprīlī un 2010. gada jūnijā.

         (24)  Šai vietai koeficientu pielāgo divas reizes: 2010. gada februārī un 2010. gada jūnijā.

         (25)  Šai vietai koeficientu pielāgo divas reizes: 2010. gada martā un 2010. gada jūnijā.


title: 2009/678/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2009. gada 23. aprīlis ) par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu

text:
               26.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/194

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2009. gada 23. aprīlis)
   par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu
   (2009/678/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2007. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2007. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi (4), un it īpaši tās 16. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0173/2009),

               1.

               norāda, ka Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda galīgie gada pārskati atbilst pārskatiem, kas iekļauti Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 278, 31.10.2008., 60. lpp.

      (2)  OV C 311, 5.12.2008., 156. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Komisijas Lēmums (2016. gada 21. aprīlis) par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

text:
               23.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 144/9

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2016. gada 21. aprīlis)
   par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
   (2016/C 144/06)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (1), un jo īpaši tās 32. pantu,
   tā kā:
   1.   IEVADS

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (NNN zvejas regula) ir izveidota Savienības sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

               (2)

               NNN zvejas regulas VI nodaļā paredzēta procedūra attiecībā uz nesadarbīgu trešo valstu noteikšanu, pasākumiem attiecībā uz šādām valstīm, šādu valstu saraksta izveidošanu, svītrošanu no šāda saraksta, šāda saraksta publiskošanu un jebkādiem ārkārtas pasākumiem.

               (3)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komisijai jāpaziņo trešām valstīm par iespējamību, ka tām var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Šādam paziņojumam ir pagaidu raksturs. Paziņojums jāpamato ar NNN zvejas regulas 31. pantā noteiktajiem kritērijiem. Turklāt Komisijai attiecībā uz paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm ir jāveic visi minētās regulas 32. pantā noteiktie pasākumi. Konkrētāk, Komisijai paziņojumā jāiekļauj informācija par galvenajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir šāda statusa noteikšanas pamatā, jānodrošina iespēja minētajām valstīm atbildēt un sniegt pierādījumus, kas atspēko statusa noteikšanu, vai – vajadzības gadījumā – jāiekļauj rīcības plāns situācijas labošanai un šajā nolūkā veiktie pasākumi. Komisijai jādod paziņojumu saņēmušajām trešām valstīm pietiekami daudz laika atbildēt uz paziņojumu un piemērots laikposms situācijas labošanai.

               (4)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. pantu Komisijai jānosaka tās trešās valstis, kuras tā uzskata par nesadarbīgām trešām valstīm NNN zvejas apkarošanā. Trešai valstij jānosaka nesadarbīgas trešās valsts statuss, ja tā nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij, proti, veikt pasākumus, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu NNN zveju.

               (5)

               Nesadarbīgas trešās valsts statusa noteikšana jāpamato ar visas tās informācijas pārbaudi, kas norādīta NNN zvejas regulas 31. panta 2. punktā.

               (6)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Padomei jāizveido nesadarbīgu trešo valstu saraksts. Šīm valstīm piemēro pasākumus, kas cita starpā izklāstīti NNN zvejas regulas 38. pantā.

               (7)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 1. punktu nozvejas sertifikātus, kurus apstiprinājušas trešo valstu karoga valstis, pieņem ar nosacījumu, ka Komisija no attiecīgās karoga valsts ir saņēmusi paziņojumu par to, ka tā ir ieviesusi pasākumus attiecīgo trešo valstu zvejas kuģiem piemērojamo normatīvo aktu un saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ieviešanai, kontrolei un izpildei.

               (8)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. panta 4. punktu Komisijai administratīvi jāsadarbojas ar trešām valstīm jomās, kas attiecas uz minētās regulas īstenošanu.

         2.   PROCEDŪRA ATTIECĪBĀ UZ SJERRALEONES REPUBLIKU

               (9)

               Sjerraleones Republika (turpmāk “Sjerraleone”) nav iesniegusi Komisijai savu kā karoga valsts paziņojumu saskaņā ar NNN zvejas regulas 20. pantu.

               (10)

               No 2014. līdz 2016. gadam Komisija administratīvi sadarbojās ar Sjerraleones iestādēm. Šī sadarbība aptvēra jautājumus par to, kā Sjerraleone īsteno, kontrolē un izpilda normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Sadarbība ietvēra apmaiņu ar mutiskām un rakstiskām piezīmēm, kā arī apmeklējumu uz vietas. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu attiecībā uz pasākumiem, ko Sjerraleone ieviesusi, lai īstenotu, kontrolētu un izpildītu normatīvos aktus un saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas jāievēro tās zvejas kuģiem, un informāciju par pasākumiem, kurus Sjerraleone veikusi, lai izpildītu savus pienākumus NNN zvejas apkarošanā.

               (11)

               Sjerraleone ir Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) un Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) locekle. Sjerraleone ir ratificējusi Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS).

               (12)

               Lai novērtētu, kā Sjerraleone karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts statusā pilda starptautiskos pienākumus, ko paredz 11. apsvērumā minētie starptautiskie nolīgumi un ko noteikušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO), Komisija pieprasīja, apkopoja un analizēja visu nepieciešamo informāciju.

         3.   IESPĒJAMĪBA, KA SJERRALEONES REPUBLIKU VAR NOTEIKT PAR NESADARBĪGU TREŠO VALSTI

               (13)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu Komisija analizēja Sjerraleones Republikai kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij noteiktos pienākumus. Minētajā analīzē Komisija ņēma vērā kritērijus, kas minēti NNN zvejas regulas 31. panta 4.–7. punktā un piemērojamajos starptautiskajos tiesību aktos.

         3.1.   NNN zvejas darbību un NNN zvejas produktu tirdzniecības plūsmu regulāra konstatēšana (NNN zvejas regulas 31. panta 4. punkts)

               (14)

               1994. gada Zvejniecības pārvaldības un attīstības dekrēts un 1995. gada Zvejniecības noteikumi attiecas tikai uz Sjerraleones karoga zvejas kuģu darbībām Sjerraleones jurisdikcijā esošajos ūdeņos.

               (15)

               Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, kā arī uz Komisijas apkopoto informāciju, Komisija ir secinājusi, ka ir pierādījumi par to, ka kuģi, kas agrāk kuģoja ar Sjerraleones karogu, ir iesaistījušies NNN zvejas darbībās. Šie kuģi ir norādīti RZPO NNN zvejas kuģu sarakstos (2) kā kuģi, kas pēc to iekļaušanas minētajos sarakstos ir kuģojuši ar Sjerraleones karogu (3). Šie kuģi ir BAROON, GORILERO, KUNLUN, VIKING un YONGDING.

               (16)

               Ir skaidras norādes, ka par kuģu reģistrēšanu atbildīgā iestāde vai nu sistemātiski neinformē zvejniecības iestādes par jaunu zvejas kuģu reģistrāciju, vai arī neprasa pārbaudīt šo kuģu zvejas vēsturi. Tāpat šķiet, ka par starptautisko kuģu reģistru atbildīgā struktūra neapspriežas ar valsts iestādēm, pirms reģistrēt zvejas kuģus, kuri darbosies ārpus Sjerraleones ekskluzīvās ekonomikas zonas (EEZ). Tādējādi varētu uzskatīt, ka Sjerraleones karoga zvejas kuģu saraksts nav konsolidēts: šķiet, ka par zvejniecībām atbildīgajai iestādei nav informācijas par Sjerraleones zvejas kuģiem, kuri darbojas ārpus Sjerraleones EEZ, bet par kuģu reģistrēšanu atbildīgajai iestādei ir tikai daļēja informācija par Sjerraleones flotes reģistra stāvokli. Varētu uzskatīt, ka acīmredzamais sadarbības trūkums starp struktūru, kas atbildīga par starptautisko kuģu reģistru, un valsts iestādēm mazina Sjerraleones spēju uzraudzīt tās flotes lielumu un darbības un paver iespēju potenciālajiem nelegālajiem operatoriem izmantot Sjerraleones karogu un palikt neatklātiem.

               (17)

               Komisija konstatējusi, ka ārpus Sjerraleones EEZ bez attiecīgo Sjerraleones iestāžu atļaujas darbojas līdz pat 50 Sjerraleones karoga zvejas kuģu. Tas, šķiet, ir pretrunā ar valdības 2010. gada lēmumu, ar kuru tika apturēta zvejas kuģu reģistrēšana starptautiskajā reģistrā. Turklāt Sjerraleones iestādes ir atzinušas, ka šie Sjerraleones karoga zvejas kuģi, kuri darbojas ārpus EEZ, nav pakļauti zvejniecības iestāžu uzraudzībai, kontrolei un pārraudzībai. Šie kuģi neziņo Sjerraleones zvejas uzraudzības centram par savu ģeogrāfisko atrašanās vietu un neinformē Sjerraleones zvejniecības iestādes par nozvejām, izkrāvumiem vai pārkrāvumiem citā kuģī.

               (18)

               Komisija pārbaudīja Sjerraleones īstenotos pasākumus attiecībā uz NNN zvejā iegūtu zvejas produktu piekļuvi tās tirgum. Sjerraleones kuģus, kuri darbojas ārpus EEZ, Sjerraleones iestādes nekādā veidā nekontrolē. Šie kuģi neziņo un nesūta Sjerraleones iestādēm informāciju par to darbībām, izkrāvumiem un pārkrāvumiem citā kuģī. Tāpēc maz ticams, ka var tikt nodrošināta to zivju vai zivju produktu izsekojamība, kuri nāk no šiem kuģiem.

               (19)

               Sjerraleones rīcība, kas aprakstīta 15. līdz 18. apsvērumā, nav saskaņā ar UNCLOS 94. panta 1. un 2. punktu, kuros noteikts, ka katrai valstij ir efektīvi jārealizē jurisdikcija un kontrole pār kuģiem, kas kuģo ar tās karogu. Tā nav saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Starptautiskā nelegālās, nereģistrētās un neregulētās zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas rīcības plāna (IPOA IUU) 24. punktu, kas paredz pienākumu veikt zvejas darbību visaptverošu un efektīvu kontroli, un IPOA IUU 35. punktu, kurā noteikts, ka karoga valstij, pirms tā reģistrē kuģi, būtu jāpārliecinās, ka tā var izpildīt pienākumu – nodrošināt attiecīgā kuģa neiesaistīšanos NNN zvejā. Tā ir pretrunā arī IPOA IUU 36. punktam, kurā noteikts, ka karoga valstīm nevajadzētu piešķirt karogu kuģiem, kuri izdarījuši pārkāpumus, un IPOA IUU 42. punktam, kas paredz, ka visām valstīm jātur kuģu reģistrs, kurā iekļauti to kuģu vārdi un dati, kas kuģo ar tās karogu. Tā nav ievērojusi arī IPOA IUU 71. punktu, kurā valstis aicinātas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai tirgū nodrošinātu pārredzamību un zivju vai zivju produktu izsekojamību. Tāpat tā nav ievērojusi FAO Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksa (FAO Rīcības kodekss) 11. pantu, kurā aprakstīta laba pēczvejas pasākumu prakse un atbildīga starptautiskā tirdzniecība.

               (20)

               Ņemot vērā šajā iedaļā minētos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. punktu un 4. punkta a) un b) apakšpunktu ir skaidras norādes, ka Sjerraleone nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem tai kā karoga, ostas, piekrastes un tirgus valstij uzlikti attiecībā uz NNN zvejas kuģiem un NNN zveju, ko veic vai palīdz veikt tās karoga zvejas kuģi vai tās valstspiederīgie, un nav novērsusi NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nokļūšanu savā tirgū.

         3.2.   Nesadarbošanās un noteikumu neizpilde (NNN zvejas regulas 31. panta 5. punkts)

               (21)

               Kaut arī Sjerraleones zvejniecības iestādes kopumā sadarbojās ar Komisiju, atbildēja uz informācijas pieprasījumiem un nodrošināja atgriezenisko saiti, tomēr, ņemot vērā starptautiskā reģistra stāvokli un sadarbības trūkumu starp struktūru, kas atbildīga par starptautisko kuģu reģistru, un valsts iestādēm, kā aprakstīts 3.1. iedaļā, to iespējas atbildēt uz dažiem pieprasījumiem bija ierobežotas.

               (22)

               Sjerraleone ir Rietumāfrikā nozīmīga piekrastes valsts, kuras ūdeņi ir bagātas zvejas vietas, kas piesaista trešo valstu kuģus. 2015. gada novembrī 155 ārvalstu karoga kuģiem bija piešķirta licence zvejot Sjerraleones ūdeņos. Uz visiem šiem kuģiem, izņemot tunzivju zvejas kuģus, ir novērotājs. Ne visi kuģi ir aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS). Bez novērotāju klātbūtnes pilnīgi visos flotes segmentos un bez VMS uz visiem rūpnieciskās zvejas kuģiem Sjerraleone nevar uzticami kontrolēt to, ka kuģi nav iesaistīti NNN zvejas darbībās. Piešķirto licenču skaitu nevarētu uzskatīt par kontroles spējām un pieejamajiem resursiem atbilstošu.

               (23)

               Turklāt Sjerraleone ir svarīga karoga valsts, tā tur starptautisku reģistru un piesaista trešo valstu kuģus, kuriem nav tiešas saiknes ar valsti. Kā paskaidrots 17. apsvērumā, šie kuģi darbojas ārpus Sjerraleones EEZ, atklātās jūrās un trešo valstu ūdeņos. Komisija ir konstatējusi, ka Sjerraleone sadarbojas ar apakšreģiona valstīm Apakšreģionālās zvejniecības komisijas (SRFC) ietvaros, taču, tā, šķiet, nesadarbojas ar trešām valstīm ārpus reģiona, kurā darbojas Sjerraleones zvejas kuģi. Šis sadarbības trūkums varētu būt saistīts ar to, ka Sjerraleones iestādēm, šķiet, ir maz vai vispār nav informācijas par Sjerraleones karoga kuģiem, kuri darbojas ārpus tās EEZ.

               (24)

               Valsts zvejniecības tiesiskais regulējums (4) ir novecojis un ir jāpārskata, lai nodrošinātu valsts tiesību aktu saskaņotību ar piemērojamajiem starptautiskajiem un reģionālajiem noteikumiem. Zvejas darbību definīcija ietver zivju meklēšanu, zvejošanu, notveršanu vai ieguvi, kā arī pasākumus minēto darbību atbalstam un sagatavošanai, tostarp ar gaisa kuģu palīdzību. Zvejas kuģu definīcija ietver kuģus, kuri veic ar zveju saistītas darbības. Ar zveju saistītas darbības ietver pārkraušanu citā kuģī, uzglabāšanu, apstrādi, transportēšanu un zvejas kuģu uzpildīšanu ar degvielu un apgādāšanu. Tomēr minētajos tekstos nav īpaši noteikts, kas ir NNN zvejas darbības vai smagi pārkāpumi, kā definēts starptautiskajos tiesību aktos, un nav skaidri paredzēti izpildes pasākumi un sankcijas attiecībā uz darbībām, ko Sjerraleones kuģi veic ārpus Sjerraleones jurisdikcijas esošajos ūdeņos, vai valstspiederīgajiem, kas atbalsta NNN zveju vai tajā piedalās. Ir skaidras norādes, ka Sjerraleones sankciju sistēma nav preventīva un proporcionāla atbilstoši starptautiskajiem pienākumiem. Naudas sodu apmērs nav sasaistīts ar nelegāli nozvejoto zivju vērtību un tāpēc likumpārkāpējiem automātiski neatņem ieguvumus no nelikumīgām darbībām. Naudas sodu apmērs nav sasaistīts ar zvejas resursiem un videi nodarīto kaitējumu.

               (25)

               Kopīgo operāciju centrs (JOC) ir atbildīgs par zvejniecības uzraudzības, kontroles un pārraudzības (MCS) pienākumu pildīšanu. Ar starptautisko projektu sniegtā finansējuma palīdzību JOC ir saņēmis aprīkojumu MSC funkciju veikšanai. Tomēr nelielā finansējuma dēļ JOC darbotiesspēja ir ierobežota, kā arī JOC pamatdarbības izmaksu segšanai atvēlētais budžets ir nepietiekams vai tā nav vispār. Tāpēc Sjerraleonei, šķiet, trūkst materiālo un finanšu resursu NNN zvejas apkarošanai.

               (26)

               Sjerraleones tiesiskais regulējums un izpildes pasākumi neatbilst UNCLOS 61., 62. un 117.–119. panta pamatprasībām. Lēmuma 20. līdz 24. apsvērumā aprakstītie fakti liecina, ka Sjerraleone nav izpildījusi UNCLOS 94. panta nosacījumus, kas paredz, ka karoga valstij jurisdikcija pār kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, un pār kuģa kapteini, virsniekiem un apkalpi jāuzņemas saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Sjerraleone, šķiet, nevar pierādīt, ka ir ieviests atbilstīgs sankciju režīms, kas ļautu apkarot NNN zveju saskaņā ar IPOA IUU 21. punktā sniegto ieteikumu. Turklāt Sjerraleone, šķiet, nav ņēmusi vērā IPOA IUU 24. punkta ieteikumus, kuros karoga valstis tiek aicinātas nodrošināt visaptverošu un efektīvu zvejas uzraudzību, kontroli un pārraudzību no tās uzsākšanas brīža līdz izkraušanas vietai un galamērķim, tostarp ieviešot VMS saskaņā ar attiecīgajiem valsts, reģionālajiem un starptautiskajiem standartiem.

               (27)

               Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā izklāstītos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 5. punktu ir skaidras norādes, ka Sjerraleone nav izpildījusi pienākumus, kas saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz sadarbību un izpildi.

         3.3.   Starptautisko noteikumu neīstenošana (NNN zvejas regulas 31. panta 6. punkts)

               (28)

               Sjerraleone 1994. gadā ir ratificējusi UNCLOS un ir ICCAT un IOTC līgumslēdzēja puse.

               (29)

               No 2009. līdz 2012. gadam ICCAT Sjerraleoni bija noteikusi par tādu valsti, kas nav nodrošinājusi atbilstību. Noteiktais statuss tika atcelts 2013. gadā, taču bažas raisīja 2014. gada situācija, jo 2015. gadā ICCAT nesaņēma gada ziņojumus vai atbilstības tabulas. Turklāt IOTC sagatavotajā atbilstības ziņojumā par Sjerraleoni ir minēti vairāki atkārtoti neatbilstības gadījumi, jo īpaši – vispārīga neatbilstība IOTC pasākumiem un ziņojumu un informācijas nesniegšana saskaņā ar Rezolūcijām 12/11, 01/06, 10/09, SC04 un S17. Sjerraleone ir tikai ICCAT un IOTC līgumslēdzēja puse, un, neraugoties uz tās zvejas kuģu flotes struktūru un darbības apgabalu, tā nav nevienas citas RZPO puse.

               (30)

               Sjerraleones atbilstības problēmas ICCAT un IOTC parāda, ka tā nav izpildījusi pienākumus, kas tai kā karoga valstij noteikti UNCLOS 94. pantā un IPOA IUU 24. punktā.

               (31)

               Sjerraleone nav ratificējusi citus starptautiskos tiesību aktus par zvejniecības pārvaldību, izņemot UNCLOS. Sjerraleones veikums starptautisko instrumentu īstenošanas jomā neatbilst IPOA IUU 11. punkta ieteikumiem, kuros valstis aicinātas prioritāri ratificēt vai pieņemt Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumu par UNCLOS īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA) un FAO atbilstības nolīgumu vai pievienoties tiem. Tas ir pretrunā arī ar 14. punktu, kurā noteikts, ka valstīm būtu pilnībā un efektīvi jāīsteno Rīcības kodekss un ar to saistītie starptautiskie rīcības plāni.

               (32)

               Turklāt, tā kā Sjerraleonē nav specializētu zvejas ostu, zvejas kuģi [nozvejas] izkrauj tieši uzņēmumu kuģu piestātnēs vai tirdzniecības ostā. Sjerraleone nav ratificējusi 2009. gada FAO Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem (PSMA).

               (33)

               Pretēji ieteikumiem IPOA IUU 25.–27. punktā Sjerraleone nav izstrādājusi nacionālo rīcības plānu cīņai pret NNN zveju.

               (34)

               Turklāt, kā minēts 17. apsvērumā, Sjerraleones starptautisko reģistru pārvalda privāts uzņēmums, kurš atrodas ārpus Sjerraleones, un tā, šķiet, nav nodrošinājusi, ka kuģiem, kas kuģo ar Sjerraleones karogu, ir patiesa saikne ar valsti. Tas ir pretrunā ar UNCLOS 91. pantu, kurš paredz, ka ir jāpastāv patiesai saiknei starp karoga valsti un tās kuģiem.

               (35)

               Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā izklāstītos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, varētu secināt, ka saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 3. un 6. punktu ir skaidras norādes, ka Sjerraleone nav izpildījusi pienākumus, kuri saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem tai uzlikti attiecībā uz starptautiskajiem noteikumiem, regulējumiem un saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem.

         3.4.   Jaunattīstības valstu īpašie ierobežojumi

               (36)

               Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas tautas attīstības indeksu (ANO TAI) (5) 2015. gadā Sjerraleone bija valsts ar zemu tautas attīstības indeksu (181. no 188 valstīm).

               (37)

               Lai gan varētu būt konkrēti iespēju ierobežojumi attiecībā uz uzraudzību, kontroli un pārraudzību, Sjerraleones īpašie ierobežojumi, kas izriet no tās attīstības līmeņa, neattaisno visus iepriekšējās iedaļās minētos trūkumus. Tas jo īpaši attiecas uz zvejas kuģu reģistrāciju Sjerraleones starptautiskajā reģistrā un zināšanu trūkumu par šiem kuģiem.

               (38)

               Šķiet, ka konstatētās nepilnības galvenokārt izriet no administratīvās vides, kas nav atbilstoša, lai Sjerraleone varētu faktiski un rezultatīvi izpildīt savus karoga, piekrastes, ostas un tirgus valsts pienākumus. Sjerraleone ir saņēmusi atbalstu no reģionālajām iniciatīvām, kuru mērķis ir stiprināt pārvaldību un apkarot NNN zveju, tostarp uzlabojot MCS. Tomēr pārvaldības problēmu dēļ šis finansējums 2015. gadā tika apturēts, un bez šiem līdzekļiem Sjerraleones JOC nevar efektīvi darboties.

               (39)

               Ņemot vērā šajā lēmuma iedaļā izklāstītos faktus un pamatojoties uz visiem Komisijas apkopotajiem faktiem, kā arī uz visiem valsts paziņojumiem, saskaņā ar NNN zvejas regulas 31. panta 7. punktu varētu secināt, ka Sjerraleones attīstības līmenis ir tas, kas pasliktina zvejniecības pārvaldības stāvokli un vispārējo darbību. Tomēr, ņemot vērā konstatēto Sjerraleones trūkumu būtību, valsts attīstības līmenis nevar pilnībā attaisnot vai citādi pamatot Sjerraleones kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts kopējo veikumu attiecībā uz zvejniecībām un pasākumu nepietiekamību, lai novērstu, aizkavētu un izskaustu NNN zveju.

         4.   SECINĀJUMS PAR NESADARBĪGAS TREŠĀS VALSTS STATUSA NOTEIKŠANAS IESPĒJAMĪBU

               (40)

               Ņemot vērā izdarītos secinājumus attiecībā uz to, ka Sjerraleone kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valsts nav izpildījusi savus starptautiskajos tiesību aktos noteiktos pienākumus un nav veikusi pasākumus, lai novērstu, aizkavētu, un izskaustu NNN zveju, saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu būtu jāpaziņo minētajai valstij par iespējamību, ka Komisija var tai noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu NNN zvejas apkarošanā.

               (41)

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. panta 1. punktu Komisijai būtu jāpaziņo Sjerraleonei par iespējamību, ka tai var tikt noteikts nesadarbīgas trešās valsts statuss. Turklāt Komisijai attiecībā uz Sjerraleoni būtu jāveic visi NNN zvejas regulas 32. pantā minētie pasākumi. Lai nodrošinātu pareizu pārvaldību, būtu jānosaka termiņš, kurā minētā valsts var sniegt rakstisku atbildi uz šo paziņojumu un labot situāciju.

               (42)

               Turklāt būtu jānorāda, ka paziņošana Sjerraleonei par iespējamību, ka tā var tikt noteikta par valsti, kuru Komisija uzskata par nesadarbīgu valsti šā lēmuma īstenošanas nolūkā, nedz kavē Komisiju vai Padomi veikt turpmākus pasākumus, nedz arī automātiski nozīmē, ka tādi tiks veikti nesadarbīgo valstu noteikšanas un šādu valstu saraksta izveides nolūkā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Sjerraleones Republikai paziņo par iespējamību, ka Komisija var to noteikt par nesadarbīgu trešo valsti cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

      Briselē, 2016. gada 21. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Karmenu VELLA

      (1)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

      (2)  Attiecīgās RZPO ir CCAMLR, SEAFO, GFCM, NEAFC, NAFO un IOTC. Informācija no http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv:OJ.L_.2015.199.01.0012.01.ENG

      (3)  Sk. Regulas (ES) Nr. 468/2010 pielikuma B daļu.

      (4)  1994. gada Zvejniecības pārvaldības un attīstības dekrēts un 1995. gada zvejniecības noteikumi.

      (5)  Informācija no http://hdr.undp.org/sites/default/files/2015_human_development_report_1.pdf


title: Padomes Lēmums 2007/791/KĀDP ( 2007. gada 4. decembris ), ar ko īsteno Vienoto rīcību 2007/749/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā ( BiH )

text:
               5.12.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 317/83

      PADOMES LĒMUMS 2007/791/KĀDP
   (2007. gada 4. decembris),
   ar ko īsteno Vienoto rīcību 2007/749/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā (BiH)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2007/749/KĀDP (2007. gada 19. novembris) par Eiropas Savienības Policijas misiju (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā (BiH) (1) un jo īpaši tās 12. panta 1. punktu saistībā ar Līguma par Eiropas Savienību 23. panta 2. punkta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 19. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2007/749/KĀDP, ar ko nosaka, ka ESPM turpina darbību līdz 2009. gada 31. decembrim. Bāzes finansējumu 2008. un 2009. gadam nosaka katru gadu.

               (2)

               ESPM pilnvaras tiks īstenotas situācijā, kura var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto Kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Atsauces finansējums, kas paredzēts izdevumu segšanai saistībā ar Vienotās rīcības 2007/749/KĀDP īstenošanu, 2008. gadam ir EUR 14 800 000.
   2.   Izdevumus, kurus finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu, tomēr izņēmuma kārtā jebkādi avansa maksājumi nepaliek Kopienas īpašumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 4. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  OV L 303, 21.11.2007., 40. lpp.


title: 2012/153/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2012. gada 5. marts ) par Grieķijas Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību Grieķijas Republikas parāda apmaiņas priekšlikuma kontekstā (ECB/2012/3)

text:
               16.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 77/19

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2012. gada 5. marts)
   par Grieķijas Republikas emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstību Grieķijas Republikas parāda apmaiņas priekšlikuma kontekstā
   (ECB/2012/3)
   (2012/153/ES)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 18. pantu un 34.1. panta otro ievilkumu,
   ņemot vērā 2011. gada 20. septembra Pamatnostādni ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (1) un jo īpaši tās I pielikuma 1.6., 6.3.1. un 6.3.2. sadaļu,
   tā kā:

               (1)

               Finanšu tirgū valdošo ārkārtas apstākļu un Grieķijas Republikas emitēto vai garantēto vērtspapīru normāla tirgus novērtējuma traucējumu dēļ ECB Padome pieņēma 2010. gada 6. maija Lēmumu ECB/2010/3 par pagaidu pasākumiem, kas saistīti ar Grieķijas valdības emitētu vai garantētu parāda instrumentu atbilstību (2). Šis lēmums uz laiku apturēja Eurosistēmas obligātās prasības kredītspējas slieksnim, kas Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. sadaļā izklāstītas Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmas noteikumos tirgojamiem aktīviem. Lēmums ECB/2012/2 (3) atcēla Lēmumu ECB/2010/3 tās negatīvās ietekmes dēļ, ko uz šādiem parāda instrumentiem piešķirtajiem kredīttreitingiem atstāj parāda apmaiņas priekšlikuma izteikšana Grieķijas valdības emitētu vai garantētu tirgojamu parāda instrumentu turētājiem privātā sektora iesaistes kontekstā.

               (2)

               2011. gada 21. jūlijā euro zonas valstu vai valdību vadītāji un Savienības iestāžu vadītāji paziņoja par pasākumiem Grieķijas valsts finanšu stabilizācijai, t. sk. savu apņemšanos sniegt papildu nodrošinājumu, lai veicinātu Grieķijas Republikas emitētu vai garantētu tirgojamu parāda instrumentu kvalitāti. ECB Padome nolēmusi, ka šādu papildu nodrošinājumu par labu nacionālajām centrālajām bankām (NCB) sniegs Grieķijas Republika.

               (3)

               ECB Padome nolēmusi, ka Eurosistēmas kredītspējas sliekšņa piemērošana jāaptur attiecībā uz Grieķijas Republikas emitētiem vai pilnībā garantētiem tirgojamiem parāda instrumentiem, uz kuriem attiecas papildu nodrošinājums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grieķijas valdības emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu atbilstība Grieķijas Republikas parāda apmaiņas priekšlikuma kontekstā
   1.   Grieķijas valdības emitētu vai pilnībā garantētu tirgojamu parāda instrumentu, kuri neatbilst Eurosistēmas obligātajām prasībām kredītspējas slieksnim, kas Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. sadaļā izklāstītas Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmas noteikumos tirgojamiem aktīviem, bet kuri atbilst citiem Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikumā izklāstītajiem atbilstības noteikumiem, izmantošana par nodrošinājumu Eurosistēmas kredītoperācijās ir atkarīga no tā, vai Grieķijas Republika NCB sniedz papildu nodrošinājumu atpirkšanas programmas veidā.
   2.   Šī panta 1. punktā minētie tirgojamie parāda instrumenti turpina būt atbilstīgi tik ilgi, kamēr ir spēkā papildu nodrošinājums.
   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2012. gada 8. martā.

      Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 5. martā

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 331, 14.12.2011., 1. lpp.

      (2)  OV L 117, 11.5.2010., 102. lpp.

      (3)  OV L 59, 1.3.2012., 36. lpp.


title: Padomes Lēmums (2004. gada 30. marts), par Eiropas Kopienu un Indijas Republikas nolīguma noslēgšanu attiecībā uz muitu sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0633

Oficiālais Vēstnesis L 304 , 30/09/2004 Lpp. 0024 - 0024

		Padomes Lēmums(2004. gada 30. marts),par Eiropas Kopienu un Indijas Republikas nolīguma noslēgšanu attiecībā uz muitu sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās(2004/633/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Padome 2003. gada 27. un 28. janvārī ir pilnvarojusi Komisiju veikt sarunas Kopienas vārdā par šajā lēmumā minēto nolīgumu.(2) Minētais nolīgums jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo pantu Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Indiju par muitu sadarbību un savstarpēju administratīvo palīdzību muitas lietās.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsKomisija, kurai palīdz dalībvalstu pārstāvji, pārstāv Kopienu Apvienotajā muitas sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 21. pantu.3. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir tiesīgs izraudzīties personu(-as), kas ir pilnvarota(-s) parakstīt Nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.4. pantsPadomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz Nolīguma 22. pantā paredzēto paziņojumu [1].Briselē, 2004. gada 30. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. McDowell[1] Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------Nolīgumsstarp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku par muitu sadarbību un savstarpēju administratīvu palīdzību muitas lietāsEIROPAS KOPIENA UN INDIJAS REPUBLIKAS VALDĪBA (TURPMĀK TEKSTĀ – LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES)ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Kopienas un Indijas tirdzniecības saišu nozīmi un vēloties abu Līgumslēdzēju pušu labā veicināt šo saišu saskaņotu attīstību;UZSKATOT, KA šā mērķa sasniegšanas nolūkā ir jāapņemas attīstīt muitu sadarbību;ŅEMOT vērā Līgumslēdzēju pušu muitu sadarbības attīstību attiecībā uz muitas procedūrām;ŅEMOT VĒRĀ to, ka darbības, ar ko pārkāpj muitas tiesību aktus, ir pretrunā abu Līgumslēdzēju pušu ekonomiskām, fiskālām un tirdzniecības interesēm, un atzīstot, ka ir svarīgi precīzi novērtēt muitas nodokļus un citus maksājumus;PĀRLIECĪBĀ, ka pasākumus, kas vērsti pret šādām darbībām, var padarīt efektīvākus, sadarbojoties kompetentajām administratīvajām iestādēm;ŅEMOT vērā saistības, ko Līgumslēdzējas puses jau uzņēmušās vai ko tām piemēro saskaņā ar starptautiskām konvencijām; un ņemot vērā arī Muitas sadarbības padomes (Pasaules Muitas organizācija) 1953. gada 5. decembra ieteikumus par savstarpējo administratīvo palīdzību, kā arī Pasaules tirdzniecības organizācijas veiktās darbības saistībā ar muitu;TĀ KĀ Eiropas Ekonomikas kopiena un Indijas Republika 1993. gada 20. decembrī parakstīja Sadarbības nolīgumu par partnerattiecībām un attīstību,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.I SADAĻAVISPĀRĪGI NOTEIKUMI1. pantsDefinīcijasŠajā nolīgumā:a) "muitas tiesību akti" ir visi Eiropas Kopienas un Indijas likumi, noteikumi un citi juridiski saistoši dokumenti, kas reglamentē preču ievešanu, izvešanu, tranzītu un jebkuru citu muitas procedūru piemērošanu tām, ieskaitot aizliegumu, ierobežojumu un kontroles pasākumus, kuri ir muitas dienestu un citu administratīvo iestāžu kompetencē;b) "muitas dienests" Eiropas Kopienā ir Eiropas Kopienu Komisijas kompetentie dienesti un Eiropas Kopienas dalībvalstu muitas dienesti un Indijā — Centrālā akcīzes un muitas pārvalde (Central Board of Excise and Customs) Finanšu ministrijas Ieņēmumu departamentā;c) "pieprasījuma iesniedzēja iestāde" ir kompetenta administratīva iestāde, kuru šim mērķim norīkojusi viena no Līgumslēdzējām pusēm un kura iesniedz palīdzības pieprasījumu saskaņā ar šo nolīgumu;d) "pieprasījuma saņēmēja iestāde" ir kompetenta administratīva iestāde, kuru šim mērķim norīkojusi viena no Līgumslēdzējām pusēm un kura saņem palīdzības pieprasījumu saskaņā ar šo nolīgumu;e) "personas dati" ir visa informācija, kas attiecas uz identificēto vai identificējamo indivīdu;f) "darbība, kas ir pretrunā ar muitas tiesību aktiem," ir jebkurš muitas tiesību aktu pārkāpums vai pārkāpuma mēģinājums;g) "persona" ir jebkura fiziska vai juridiska persona;h) "informācija" ir dati, kas var būt arī apstrādāti un izanalizēti, un dokumenti, ziņojumi, apstiprinātas to kopijas vai apliecināti to noraksti, un cita saziņa, kas veikta jebkurā formātā, ieskaitot elektronisko.2. pantsTeritoriālā piemērošanaŠo Nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Indijā.3. pantsAttīstība nākotnēLīgumslēdzējas puses, savstarpēji vienojoties, var paplašināt šā nolīguma darbības jomu, lai paplašinātu muitas sadarbību un saskaņā ar saviem attiecīgajiem muitas tiesību aktiem to papildinātu, noslēdzot nolīgumus par īpašām nozarēm vai jautājumiem.4. pantsSadarbības joma1. Līgumslēdzējas puses apņemas attīstīt muitu sadarbību. Jo īpaši Līgumslēdzējas puses cenšas sadarboties:a) izveidojot un uzturot sakaru kanālus starp saviem muitas dienestiem, lai veicinātu drošu un ātru informācijas apmaiņu;b) veicinot savu muitas dienestu efektīvu koordinēšanu;c) visos citos administratīvajos jautājumos, kuri ir saistīti ar šo nolīgumu un kuros laiku pa laikam var būt nepieciešama Līgumslēdzēju pušu vienota rīcība;2. Līgumslēdzējas puses apņemas arī attīstīt tirdzniecības sekmēšanas darbības muitas jomā saskaņā ar starptautiskiem standartiem.3. Saskaņā ar šo nolīgumu muitu sadarbība attiecas uz visiem tiem jautājumiem, kas ir saistīti ar muitas tiesību aktu piemērošanu.5. pantsPalīdzības joma1. Līgumslēdzējas puses, izmantojot pieejamos resursus, palīdz viena otrai jomās, kas ir to kompetencē, tādā veidā un saskaņā ar tādiem nosacījumiem, kādi paredzēti šajā nolīgumā, lai nodrošinātu pareizu muitas tiesību aktu piemērošanu, jo īpaši novēršot, izmeklējot un apkarojot darbības, ar kurām pārkāpj attiecīgos tiesību aktus.2. Palīdzību muitas lietās saskaņā ar šo nolīgumu sniedz Līgumslēdzēju pušu muitas dienesti un citas administratīvās iestādes, kuru kompetencē ietilpst šā nolīguma piemērošana. Tā neierobežo noteikumus, kuri reglamentē savstarpējo palīdzību krimināllietās. Tā arī neattiecas uz informāciju, kas iegūta, īstenojot pilnvaras pēc tiesu iestāžu pieprasījuma.3. Šis nolīgums neparedz palīdzību nodevu, nodokļu un soda naudu atgūšanā.6. pantsSaistības, kas izriet no citiem nolīgumiem1. Ņemot vērā Eiropas Kopienas un dalībvalstu attiecīgo kompetenci, šā nolīguma noteikumi:a) neskar Līgumslēdzēju pušu saistības, kas paredzētas jebkuros citos starptautiskos nolīgumos vai konvencijās;b) ir uzskatāmi par papildinošiem attiecībā uz nolīgumiem, kas attiecas uz muitas sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību un kas noslēgti vai var tikt noslēgti atsevišķu dalībvalstu un Indijas starpā;c) neskar Kopienas noteikumus, kas reglamentē to, kā Komisijas kompetentie dienesti un dalībvalstu muitas dienesti sniedz informāciju, kura iegūta saskaņā ar šo nolīgumu un kura varētu interesēt Kopienu.2. Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem šā nolīguma noteikumiem ir priekšroka pār jebkuru divpusēju nolīgumu, kas attiecas uz muitu sadarbību un savstarpēju administratīvu palīdzību, un kas noslēgts vai var tikt noslēgts starp atsevišķām dalībvalstīm un Indiju, ciktāl to noteikumi ir pretrunā ar šā nolīguma noteikumiem.3. Attiecībā uz jautājumiem par šā nolīguma piemērojamību Līgumslēdzējas puses apspriežas Apvienotajā muitas sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar šā nolīguma 21. pantu.II SADAĻAMUITU SADARBĪBA7. pantsSadarbība muitas procedūrāsLīgumslēdzējas puses apstiprina savas saistības veicināt preču likumīgu apriti un apmainās ar informāciju un speciālām zināšanām par pasākumiem muitas metožu un procedūru uzlabošanai un par datorizēto sistēmu, lai īstenotu minētās saistības saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.8. pantsTehniska palīdzībaMuitas dienesti var sniegt tehnisku palīdzību viens otram un apmainīties ar personālu un speciālām zināšanām par pasākumiem muitas metožu un procedūru uzlabošanai un par datorizētām sistēmām, lai īstenotu minētos mērķus saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.9. pantsDiskusijas starptautiskās organizācijāsMuitas dienesti cenšas attīstīt un stiprināt savu sadarbību vispārējo interešu jautājumos, lai veicinātu diskusijas par muitas lietām starptautiskās organizācijās.III SADAĻASAVSTARPĒJA ADMINISTRATĪVĀ PALĪDZĪBA10. pantsPalīdzība pēc pieprasījuma1. Pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma pieprasījuma saņēmēja iestāde sniedz tai visu attiecīgo informāciju, kas var ļaut pieprasījuma iesniedzējai iestādei nodrošināt pareizu muitas tiesību aktu piemērošanu, tostarp informāciju par konstatētajām vai plānotajām darbībām, kas ir vai varētu būt pretrunā muitas tiesību aktiem.Jo īpaši, pēc pieprasījuma muitas dienesti sniegs viens otram informāciju par darbībām, kas var izraisīt pārkāpumus otras Līgumslēdzējas puses teritorijā, piemēram, par nepareizām muitas deklarācijām un izcelsmes sertifikātiem, faktūrām vai citiem dokumentiem, attiecībā uz kuriem ir zināms vai ir aizdomas, ka tie ir nepareizi vai viltoti.2. Pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma pieprasījuma saņēmēja iestāde dara tai zināmu:a) vai preces, kas izvestas no vienas Līgumslēdzējas puses teritorijas, ir pienācīgi ievestas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā, attiecīgā gadījumā precizējot precēm piemēroto muitas procedūru;b) vai preces, kas ievestas vienas Līgumslēdzējas puses teritorijā, ir pienācīgi izvestas no otras Līgumslēdzējas puses teritorijas, attiecīgā gadījumā precizējot šīm precēm piemēroto muitas procedūru.3. Pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma, pieprasījuma saņēmēja iestāde saskaņā ar saviem likumiem, noteikumiem un citiem juridiski saistošiem instrumentiem attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu īpašu uzraudzību pāra) personām, par kurām ir pamats uzskatīt, ka tās ir vai ir bijušas iesaistītas darbībās, kuras ir pretrunā muitas tiesību aktiem;b) vietām, kur ir uzglabāti vai komplektēti vai var tikt uzglabāti vai komplektēti preču krājumi tādā veidā, ka ir pamats uzskatīt, ka šīs preces tiek plānots izmantot darbībās, kuras ir pretrunā muitas tiesību aktiem;c) precēm, ko pārvadā vai var pārvadāt tādā veidā, ka ir pamats uzskatīt, ka tās tiek plānots izmantot darbībās, kuras ir pretrunā muitas tiesību aktiem;d) transportlīdzekļiem, ko lieto vai var lietot tādā veidā, ka ir pamats uzskatīt, ka tos tiek plānots izmantot darbībās, kuras ir pretrunā muitas tiesību aktiem.11. pantsSpontāna palīdzībaLīgumslēdzējas puses pēc savas ierosmes palīdz viena otrai saskaņā ar saviem likumiem, noteikumiem vai citiem juridiski saistošiem instrumentiem, ja tās uzskata to par nepieciešamu pareizai muitas tiesību aktu piemērošanai, jo īpaši situācijās, kas var būt saistītas ar būtisku kaitējumu ekonomikai, sabiedrības veselībai, sabiedrības drošībai vai līdzīgām svarīgām citas puses interesēm, īpaši nodrošinot informāciju, kas iegūta attiecībā uz:a) darbībām, kuras ir vai, iespējams, ir pretrunā muitas tiesību aktiem un kuras varētu interesēt citu Līgumslēdzēju pusi;b) jauniem līdzekļiem vai metodēm, kuras izmanto, veicot darbības, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem;c) precēm, par kurām zināms, ka tās saistītas ar darbībām, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem;d) personām, par kurām ir pamats uzskatīt, ka tās ir vai ir bijušas iesaistītas darbībās, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem;e) transportlīdzekļiem, par kuriem ir pamats uzskatīt, ka tie ir tikuši, tiek vai var tikt izmantoti darbībās, kas ir pretrunā muitas tiesību aktiem.12. pantsPiegāde, paziņošana1. Pēc pieprasījuma iesniedzējas iestādes lūguma pieprasījuma saņēmēja iestāde saskaņā ar likumiem, noteikumiem vai citiem juridiski saistošiem dokumentiem, ko tai jāievēro, veic visus vajadzīgos pasākumusa) lai piegādātu jebkurus administratīvus dokumentus;b) lai paziņotu par visiem lēmumiem, kas pieņemti pieprasījuma iesniedzējā iestādē un uz ko attiecas šā nolīguma darbības joma, adresātam, kas dzīvo vai ir reģistrēts pieprasījuma saņēmējas iestādes jurisdikcijā.2. Pieprasījumus par dokumentu piegādi vai lēmumu paziņošanu noformē rakstveidā pieprasījuma saņēmējas iestādes valsts valodā vai valodā, kas šai iestādei ir pieņemama. Minētā prasība neattiecas uz dokumentiem, ko piegādā saskaņā ar 1. punktu.13. pantsPalīdzības pieprasījumu forma un saturs1. Ievērojot šo nolīgumu, pieprasījumus sagatavo rakstiski. Tiem pievieno dokumentus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību prasītajam. Ja situācijas steidzamības dēļ vajadzīgs, var pieņemt arī mutisku pieprasījumu, tomēr to tūlīt jāapstiprina rakstveidā.2. Saskaņā ar 1. punktu pieprasījumos ir ietverta šāda informācija:a) pieprasījuma iesniedzēja iestāde;b) pasākums, kuru lūdz veikt;c) pieprasījuma mērķis un pamatojums;d) attiecīgie likumi, noteikumi vai citi juridiski saistoši tiesību akti;e) iespējami precīzas un izsmeļošas norādes par personām, kas ir attiecīgās izmeklēšanas mērķis;f) attiecīgo faktu un jau veiktās izmeklēšanas kopsavilkums.3. Pieprasījumus iesniedz pieprasījuma saņēmējas iestādes oficiālajā valodā vai šai iestādei pieņemamā valodā. Šī prasība neattiecas uz dokumentiem, ko pievieno saskaņā ar 1. punktu iesniegtam pieprasījumam.4. Ja pieprasījums neatbilst iepriekš noteiktajām formālajām prasībām, var lūgt to labot vai papildināt; pa to laiku var veikt piesardzības pasākumus.14. pantsPieprasījumu izpilde1. Lai izpildītu palīdzības pieprasījumu, pieprasījuma saņēmēja iestāde, ievērojot savu kompetenci un pieejamos resursus, rīkojas tā, kā tā rīkotos pati vai pēc citu tās pašas Līgumslēdzējas puses iestāžu pieprasījuma, sniedzot tās rīcībā esošu informāciju, veicot attiecīgu izmeklēšanu vai organizējot šādas izmeklēšanas veikšanu. Šis noteikums attiecas arī uz visām citām iestādēm, kurām pieprasījuma saņēmēja iestāde saskaņā ar šo nolīgumu adresē pieprasījumu, ja tā nespēj rīkoties pati.2. Palīdzības pieprasījumus izpilda saskaņā ar pieprasījuma saņēmējas Līgumslēdzējas puses likumiem, noteikumiem vai citiem juridiski saistošiem tiesību aktiem.3. Līgumslēdzējas puses attiecīgi pilnvarotas amatpersonas, saņemot otras Līgumslēdzējas puses piekrišanu un ievērojot tās paredzētos nosacījumus, var ierasties pieprasījuma saņēmējas iestādes vai citās atbilstoši 1. punktam iesaistītās iestādes birojos, lai iegūtu pieprasījuma iesniedzējai iestādei šā nolīguma mērķa īstenošanai vajadzīgo informāciju par darbībām, kas ir vai varētu būt pretrunā muitas tiesību aktiem.4. Līgumslēdzējas puses attiecīgi pilnvarotas amatpersonas, saņemot otras Līgumslēdzējas puses piekrišanu un ievērojot tās paredzētos nosacījumus, var piedalīties izmeklēšanā, kas tiek veikta šīs otras Līgumslēdzējas puses jurisdikcijā īpašos gadījumos.5. Ja pieprasījumu nevar izpildīt, pieprasījuma iesniedzēju iestādi nekavējoties par to informē, norādot iemeslus un visu citu informāciju, ko pieprasījuma saņēmēja iestāde uzskata par tādu, kura var būt noderīga pieprasījuma iesniedzējai iestādei.15. pantsInformācijas paziņošanas veids1. Pieprasījuma saņēmēja iestāde rakstveidā paziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei izmeklēšanas rezultātus, pievienojot tiem attiecīgus dokumentus, apliecinātas kopijas vai citus materiālus.2. Šī informācija var būt elektroniskā veidā.3. Dokumentu oriģinālus nosūta tikai pēc pieprasījuma tajos gadījumos, kad nepietiek ar apliecinātām kopijām. Dokumentu oriģināleksemplārus nosūta atpakaļ tiklīdz iespējams. Pieprasījuma saņēmējas iestādes vai ar oriģināleksemplāriem saistīto trešo personu tiesības paliek neskartas.16. pantsIzņēmumi attiecībā uz pienākumu sniegt palīdzību1. Palīdzību var atteikt vai sniegt tikai tad, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi vai prasības, gadījumos, kad Līgumslēdzēja puse uzskata, ka palīdzība saskaņā ar šo nolīgumua) var traucēt Indijas vai Eiropas Kopienas tās dalībvalsts īpaši svarīgām interesēm, kurai ir lūgts sniegt palīdzību saskaņā ar šo nolīgumu;b) var apdraudēt sabiedrisko kārtību, sabiedrības drošību vai citas būtiskas intereses, jo īpaši 17. panta 2. punktā minētajos gadījumos; vaic) ir pretrunā ar kādu rūpniecisko, komerciālo vai dienesta noslēpumu.2. Pieprasījuma saņēmēja iestāde var atlikt palīdzību, pamatojoties uz to, ka šāda palīdzība traucēs notiekošo izmeklēšanu, kriminālvajāšanu vai tiesas procesus. Šādā gadījumā pieprasījuma saņēmēja iestāde apspriežas ar pieprasījuma iesniedzēju iestādi, lai noteiktu, vai palīdzību var sniegt saskaņā ar tādiem noteikumiem un nosacījumiem, kādus varētu pieprasīt pieprasījuma saņēmēja iestāde.3. Ja pieprasījuma iesniedzēja iestāde lūdz palīdzību, kuru tā pati nespētu sniegt, ja tai šādu palīdzību lūgtu, savā pieprasījumā tā vērš uzmanību uz šo faktu. Tad pieprasījuma saņēmējai iestādei jāizlemj, kā atbildēt uz šādu pieprasījumu.4. Gadījumos, kas minēti 1. un 2. punktā, pieprasījuma saņēmējas iestādes lēmumu un tā pamatojumu jāpaziņo pieprasījuma iesniedzējai iestādei bez liekas kavēšanās.17. pantsInformācijas apmaiņa un konfidencialitāte1. Informācija, kas jebkādā veidā ir sniegta saskaņā ar šo nolīgumu, ir konfidenciāla vai tās izplatīšana ir ierobežota, ņemot vērā katrā Līgumslēdzējā pusē piemērojamos noteikumus. Uz to attiecas pienākums glabāt oficiālo noslēpumu un aizsardzība, ko uz līdzīgu informāciju attiecina gan saskaņā ar attiecīgajiem tās Līgumslēdzējas puses likumiem, kura to saņēmusi, gan attiecīgajiem noteikumiem, ko piemēro Kopienas iestādēm.2. Ar personas datiem var apmainīties tikai tādos gadījumos, kad Līgumslēdzēja puse, kas tos var saņemt, apņemas aizsargāt šādus datus, tiem piemērojot vismaz līdzvērtīgu aizsardzību tai, kādu attiecīgajā situācijā piemērotu datu pārsūtītājā Līgumslēdzējā pusē. Līgumslēdzēja puse, kas var piegādāt informāciju, neizvirza nekādas prasības, kas ir apgrūtinošākas nekā tās, kuras tai piemērojamas savā jurisdikcijā.Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai informāciju par tām piemērojamiem noteikumiem, attiecīgā gadījumā arī Kopienas dalībvalstīs spēkā esošās tiesību normas.3. Šā nolīguma noteikumi neierobežo atbilstoši šim nolīgumam iegūtās informācijas vai dokumentu izmantošanu par pierādījumiem tiesvedībā vai apsūdzībās, ko vēlāk ceļ tiesā vai tribunālā attiecībā uz darbībām, kuras ir pretrunā muitas tiesību aktiem. Tādēļ Līgumslēdzējas puses savos pierādījumu dokumentos, ziņojumos un liecībās, kā arī tiesvedībā vai apsūdzībās, ko vēlāk var celt tiesā vai tribunālā, kā pierādījumus drīkst izmantot saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem iegūto informāciju un izskatītos dokumentus. Par šādu izmantošanu ziņo kompetentajai iestādei, kura ir sniegusi attiecīgo informāciju vai piešķīrusi pieeju attiecīgajiem dokumentiem.4. Iegūto informāciju izmanto tikai šā nolīguma mērķiem. Ja viena Līgumslēdzēja puse vēlas izmantot šo informāciju citiem mērķiem, tā lūdz iepriekšēju rakstisku informācijas sniedzējas iestādes piekrišanu. Tad uz šādu informāciju attiecas visi minētās iestādes noteiktie ierobežojumi.5. Praktiskas metodes šā panta īstenošanai nosaka Apvienotā muitas sadarbības komiteja, kas izveidota saskaņā ar 21. pantu.18. pantsEksperti un lieciniekiPieprasījuma saņēmējas iestādes amatpersonu var pilnvarot tai piešķirto pilnvaru robežās darboties kā ekspertam vai lieciniekam otras Līgumslēdzējas puses iestādē attiecībā uz jautājumiem, uz ko attiecas šis nolīgums, un uzrādīt tādus priekšmetus, dokumentus vai to konfidenciālas vai apstiprinātas kopijas, kas varētu būt vajadzīgas šim nolūkam. Pieprasījumā ierasties ir jānorāda, kurā tieši iestādē amatpersonai ir jāierodas, par kādiem jautājumiem un sakarā ar kādu amatu vai kvalifikāciju tiks izjautāta amatpersona.19. pantsIzdevumi palīdzībai1. Līgumslēdzējas puses atsakās no visām savstarpējām prasībām atmaksāt izdevumus, kas radušies saistībā ar šo nolīgumu, vajadzības gadījumā izņemot tādus izdevumus, kas saistīti ar honorāriem ekspertiem un lieciniekiem, kā arī tulkiem un tulkotājiem, kuri nav nodarbināti valsts civildienestā.2. Ja pieprasījuma izpildes laikā top skaidrs, ka pieprasījuma izpildes pabeigšana radīs ārkārtējus izdevumus, muitu dienesti apspriežas, lai noteiktu noteikumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem izpildi var turpināt.IV SADAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI20. pantsĪstenošana1. Šā nolīguma īstenošanu uztic Eiropas Kopienu Komisijas kompetentajiem dienestiem un attiecīgā gadījumā Eiropas Kopienas dalībvalstu muitas dienestiem, no vienas puses, un Finanšu ministrijas Ieņēmumu departamenta Centrālajai akcīzes un muitas pārvaldei, no otras puses. Tās lemj par visiem šā nolīguma piemērošanai vajadzīgajiem praktiskajiem pasākumiem, ņemot vērā spēkā esošos noteikumus, jo īpaši datu aizsardzības jomā. Tās var kompetentajām iestādēm ieteikt izdarīt šajā nolīgumā grozījumus, ko uzskata par vajadzīgiem.2. Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas un tad informē viena otru par sīki izstrādātiem īstenošanas noteikumiem, kas ir pieņemti saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.21. pantsApvienotā muitas sadarbības komiteja1. Ar šo izveido Apvienoto muitas sadarbības komiteju, kurā ietilpst Eiropas Kopienas un Indijas pārstāvji. Komitejas sanāksmju vietu, laiku un darba kārtību nosaka, savstarpēji vienojoties.2. Apvienotā muitas sadarbības komiteja, cita starpā:a) seko, lai šis nolīgums pienācīgi darbotos;b) pārbauda visus jautājumus, kas radušies, šo nolīgumu piemērojot;c) saskaņā ar šā nolīguma mērķiem veic pasākumus, kas nepieciešami muitu sadarbībai;d) apmainās viedokļiem par vispārējās interesēs esošajiem jautājumiem attiecībā uz muitu sadarbību, tostarp nākotnē veicamajiem pasākumiem un resursiem, kas ar tiem saistīti;e) iesaka risinājumus šā nolīguma mērķu sasniegšanai.3. Apvienotā muitas sadarbības komiteja nosaka savu reglamentu.4. Apvienotā muitas sadarbības komiteja katru gadu ziņo Apvienotajai komisijai, kas izveidota saskaņā ar Sadarbības nolīguma starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku par partnerattiecībām un attīstību 22. pantu.22. pantsStāšanās spēkā un darbības termiņš1. Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā mēneša dienā pēc dienas, kad Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par šim mērķim vajadzīgo procedūru pabeigšanu.2. Abas Līgumslēdzējas puses var izbeigt šo nolīgumu, par to rakstveidā paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei. Nolīguma izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešus pēc paziņošanas otrai Līgumslēdzējai pusei. Palīdzības pieprasījumus, kas saņemti pirms šā nolīguma izbeigšanas, izpilda saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.23. pantsAutentiskie tekstiŠis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu, zviedru un hindu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.To apliecinot, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.Hecho en Bruselas, el veintiocho de abril de dos mil cuatro.Udfardiget i Bruxelles den otteogtyvende april to tusind og fire.Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten April zweitausendundvier.Έγινε στην Βρυξέλλες, στις είκοσ οκτώ Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.Done at Brussels on the twenty-eighth day of April in the year two thousand and four.Fait a Bruxelles, le vingt-huit avril deux mille quatre.Fatto a Bruxelles, addi ventotto aprile duemilaquattro.Gedaan te Brussel, de achtentwintigste april tweeduizendvier.Feito em Bruxelas, em vinte e oito de Abril de dois mil e quatro.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.Som skedde i Bryssel den tjugoattonde april tjugohundrafyra.+++++ TIFF +++++Por la Comunidad EuropeaFor Det Europaiske FallesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Έυρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européenne.Per la Comunita europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPa Europeiska gemenskapens vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por la República de la IndiaFor Republikken IndienFür die Republik IndienΓια τη Δημοκρατία της ΙνδίαςFor the Republic of IndiaPour la République de l'IndePer la Repubblica d'IndiaVoor de Republiek IndiaPela República da ÍndiaIntian tasavallan puolestaFör Republiken Indien+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (1994. gada 17. maijs), kas attiecas uz Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par ābolu un bumbieru importu Kopienā noslēgšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994D0294

Oficiālais Vēstnesis L 130 , 25/05/1994 Lpp. 0035 - 0035 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 32 Lpp. 0020  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 32 Lpp. 0020

		Padomes Lēmums(1994. gada 17. maijs),kas attiecas uz Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par ābolu un bumbieru importu Kopienā noslēgšanu(94/294/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 113. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 28. pantu Padomes 1972. gada 18. maija Regulā (EEK) Nr. 1035/72 par augļu un dārzeņu tirgus kopīgo organizāciju [1],ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā Čīles Republika ir veikusi pasākumus saistībā ar VVTT pirms Eiropas Kopiena ir piemērojusi tarifu pasākumus kompensācijas maksas veidā par ābolu importu, piemērojot Padomes Regulas (EEK) Nr. 1035/72 24., 25. un 26. pantu;tā kā Kopiena un Čīle ir uzsākušas apspriedes, lai saistībā ar VVTT Urugvajas kārtas noslēgumu atrisinātu šo un citus jautājumus;tā ka šo apspriežu rezultātā ir noslēgts nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā; tā kā šā nolīguma apstiprināšana ir Kopienas interesēs,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā ir pastiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par ābolu un bumbieru importu Kopienā.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu, kurai piešķirtas pilnvaras parakstīt šo nolīgumu, lai tas kļūtu Kopienai saistošs.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1994. gada 17. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsTh. Pangalos[1] OV L 118, 20.5.1972., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3669/93 (OV L 338, 31.12.1993., 26. lpp.).--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (2004. gada 29. aprīlis) par to, kā Eiropas Kopiena noslēdz Protokolu par Eiropas Kopienas pievienošanos Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0636

Oficiālais Vēstnesis L 304 , 30/09/2004 Lpp. 0209 - 0209

		Padomes Lēmums(2004. gada 29. aprīlis)par to, kā Eiropas Kopiena noslēdz Protokolu par Eiropas Kopienas pievienošanos Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijai(2004/636/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta otro daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [1],tā kā:(1) Gaisa telpas pārslogotība un gaidāmā vienotās Eiropas gaisa telpas īstenošana nosaka vajadzību pēc steidzamiem pasākumiem, kas jāveic Kopienas līmenī saistībā ar Eiropas Aeronavigācijas drošības organizāciju (Eirokontrole).(2) Kopienai ir ekskluzīva kompetence vai ar tās dalībvalstīm dalīta kompetence dažās jomās, uz ko attiecas Eirokontroles 1960. gada 13. decembra Starptautiskā konvencija par sadarbību aeronavigācijas drošības jomā, kura ir vairākkārt grozīta un kura konsolidēta ar protokolu, kas nodots parakstīšanai 1997. gada 27. jūnijā (pārskatītā konvencija). Kopienas pievienošanās Eirokontrolei šādas kompetences realizācijas nolūkā ir atļauta pārskatītās Konvencijas 40. pantā.(3) Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi ar Eirokontroles Līgumslēdzējām pusēm protokolu par Eiropas Kopienas pievienošanos Eirokontrolei (protokols).(4) Ņemot vērā tā noslēgšanu, protokols Kopienas vārdā tika parakstīts 2002. gada 8. oktobrī Briselē.(5) Saskaņā ar Kopienas un dalībvalstu savstarpējās sadarbības pienākumiem, Kopienai un dalībvalstīm, kas ir Eirokontroles dalībnieces, būtu vienlaikus jāratificē Protokols un pārskatītā Konvencija, lai nodrošinātu pilnīgu un vienādu to noteikumu piemērošanu Kopienā.(6) Protokols jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Protokols par Eiropas Kopienas pievienošanos Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijai.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots izraudzīties personu(-as), kas ir pilnvarota(-as) Kopienas vārdā deponēt ratifikācijas dokumentu Beļģijas Karalistes valdībai, ievērojot Protokola 9. panta 2. punktu, kopā ar kompetences deklarāciju, kura pievienota šim lēmumam.Kopienas veiktās Protokola ratifikācijas dokumentu deponē vienlaikus ar visu dalībvalstu veikto Protokola un pārskatītās Konvencijas ratifikāciju dokumentiem.Luksemburgā, 2004. gada 29. aprīlīPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. McDowell[1] Atzinums sniegts 2004. gada 20. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).--------------------------------------------------PROTOKOLSpar Eiropas Kopienas pievienošanos Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijas 1960. gada 13. decembra Starptautiskajai konvencijai par sadarbību aeronavigācijas drošības jomā, kas vairākkārt grozīta un konsolidēta ar 1997. gada 27. jūnija protokoluALBĀNIJAS REPUBLIKA,VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,AUSTRIJAS REPUBLIKA,BEĻĢIJAS KARALISTE,BULGĀRIJAS REPUBLIKA,KIPRAS REPUBLIKA,HORVĀTIJAS REPUBLIKA,DĀNIJAS KARALISTE,SPĀNIJAS KARALISTE,SOMIJAS REPUBLIKA,FRANCIJAS REPUBLIKA,LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,GRIEĶIJAS REPUBLIKA,UNGĀRIJAS REPUBLIKA,ĪRIJA,ITĀLIJAS REPUBLIKA,BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA,LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,MALTAS REPUBLIKA,MOLDOVAS REPUBLIKA,MONAKO FIRSTISTE,NORVĒĢIJAS KARALISTE,NĪDERLANDES KARALISTE,PORTUGĀLES REPUBLIKA,RUMĀNIJA,SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,ZVIEDRIJAS KARALISTE,ŠVEICES KONFEDERĀCIJA,ČEHIJAS REPUBLIKA,TURCIJAS REPUBLIKAunEIROPAS KOPIENA,ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijas (Eirokontroles) 1960. gada 13. decembra Starptautisko konvenciju par sadarbību aeronavigācijas drošības jomā, kurā grozījumi izdarīti ar 1970. gada 6. jūlija papildprotokolu, kas savukārt grozīts ar 1978. gada 21. novembra protokolu, vēlāk visus minētos dokumentus grozot ar 1981. gada 12. februāra protokolu, un grozīta un konsolidēta ar 1997. gada 27. jūnija protokolu, še turpmāk - "Konvencija", un jo īpaši tās 40. pantu,ŅEMOT VĒRĀ pienākumus, kas ar 1957. gada 25. marta Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, kurš pārskatīts ar 1997. gada 2. oktobra Amsterdamas līgumu, Eiropas Kopienai piešķirti konkrētās jomās, uz kurām attiecas Konvencija,TĀ KĀ Eiropas Kopienas dalībvalstis, kas ir Eirokontroles dalībvalstis, pieņemot Protokolu, ar ko konsolidē Konvenciju un ko varēja parakstīt no 1997. gada 27. jūnija, paziņoja, ka to paraksts neskar Kopienas ekskluzīvo kompetenci konkrētās jomās, uz kurām attiecas minētā Konvencija, un Kopienas dalību Eirokontrolē šādas ekskluzīvas kompetences īstenošanai;TĀ KĀ Eiropas Kopienas nolūks, pievienojoties Konvencijai, ir palīdzēt Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācijai, še turpmāk - "Eirokontrole", sasniegt tās mērķus, kas izklāstīti Konvencijā, jo īpaši mērķi būt vienīgajai un efektīvai gaisa satiksmes pārvaldības politikas izstrādes iestādei Eiropā;TĀ KĀ Eiropas Kopienas pievienošanās Eirokontrolei dēļ ir jāpaskaidro, kā Konvencijas noteikumi attieksies uz Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm;TĀ KĀ noteikumi par Eiropas Kopienas pievienošanos Konvencijai ļaus Kopienai Eirokontrolē īstenot šādu kompetenci, ko tai nodevušas tās dalībvalstis;TĀ KĀ 1987. gada 2. decembrī Londonā Spānijas Karaliste un Apvienotā Karaliste abu valstu ārlietu ministru kopīgā deklarācijā vienojās par lielāku sadarbību Gibraltāra lidostas izmantošanā, un šāds režīms vēl nav stājies spēkā,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pantsEiropas Kopiena atbilstoši savai kompetencei pievienojas Konvencijai ar noteikumiem, kas izklāstīti šajā protokolā, saskaņā ar Konvencijas 40. pantu.2. pantsEiropas Kopienai atbilstoši tās kompetencei Konvenciju piemēro aeronavigācijas pakalpojumiem ceļā un ar tiem saistītiem pieejas un lidlauka pakalpojumiem gaisa satiksmē Konvencijas II pielikumā uzskaitīto dalībvalstu Lidojumu informācijas rajonos, uz kuriem attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma teritoriālā piemērojamība.Uzskatāms, ka šā protokola piemērošana Gibraltāra lidostai neskar attiecīgi Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes juridisko nostāju attiecībā uz strīdu par tās teritorijas suverenitāti, kurā atrodas šī lidosta.Šā protokola piemērošanu Gibraltāra lidostai atliek līdz brīdim, kad stājas spēkā režīms, kas noteikts 1987. gada 2. decembra Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes ārlietu ministru kopīgajā deklarācijā. Spānijas un Apvienotās Karalistes valdība informē pārējās šā protokola parakstītājas valstis par minēto spēkā stāšanās dienu.3. pantsSaskaņā ar šā protokola noteikumiem Konvencijas noteikumus interpretē tā, lai ietvertu Eiropas Kopienu Kopienas kompetencē un pareizi izprastu dažādos terminus, kas izmantoti Konvencijas līgumslēdzēju pušu un to pārstāvju apzīmēšanai.4. pantsEiropas Kopiena nesniegs ieguldījumu Eirokontroles budžetā.5. pantsEiropas Kopienai, neskarot tās 6. pantā paredzēto balsstiesību izmantošanu, ir tiesības pārstāvēt sevi un iesaistīties visu Eirokontroles iestāžu darbā, kurā kādai no tās dalībvalstīm ir tiesības piedalīties kā līgumslēdzējai pusei un kura gaitā var tikt risināti jautājumi, uz ko attiecas Kopienas kompetence, izņemot iestādes, kas veic revīziju.Visās Eirokontroles iestādēs, kuru darbā Eiropas Kopiena var piedalīties, tā izsaka savu viedokli atbilstīgi savai kompetencei un saskaņā ar saviem institucionālajiem noteikumiem.Eiropas Kopiena nedrīkst izvirzīt kandidātus dalībai vēlētās Eirokontroles institūcijās, kā arī tādu iestāžu amatiem, kuru darbā tai ir tiesības piedalīties.6. pants1. Lemjot par jautājumiem, uz kuriem attiecas Eiropas Kopienas ekskluzīvā kompetence, un lai piemērotu Konvencijas 8. panta noteikumus, Eiropas Kopiena izmanto to savu dalībvalstu balsstiesības, kas ir Konvencijas līgumslēdzējas puses, un Eiropas Kopienas šādi nodotās un vērtētās balsis uzkrāj to vairākumu noteikšanai, kas paredzēti minētajā Konvencijas 8. pantā. Ja balso Kopiena, tās dalībvalstis nebalso.Lai noteiktu Konvencijas līgumslēdzēju pušu skaitu, kas vajadzīgs, ja lēmums jāpieņem ar trīs ceturtdaļu balsu vairākumu, kā noteikts 8. panta 2. punkta pirmajā daļā, uzskata, ka Kopiena pārstāv savas dalībvalstis, kas ir Eirokontroles dalībvalstis.2. Ierosinātu lēmuma pieņemšanu attiecībā uz konkrētu jautājumu, par kuru jābalso Eiropas Kopienai, atliek uz vēlāku laiku, ja to pieprasa Konvencijas līgumslēdzēja puse, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalsts. Šo atlikšanu izmanto, lai Konvencijas līgumslēdzējas puses, kam palīdz Eirokontroles aģentūra, apspriestos par ierosināto lēmumu. Ja ir izteikta šāda prasība, lēmuma pieņemšanu var atlikt ne vairāk kā uz sešiem mēnešiem.Par jautājumiem, uz kuriem neattiecas Eiropas Kopienas ekskluzīvā kompetence, Eiropas Kopienas dalībvalstis balso saskaņā ar savām balsstiesībām, kā paredzēts Konvencijas 8. pantā, un Eiropas Kopiena nebalso.3. Eiropas Kopiena, katru gadījumu izskatot atsevišķi, informē pārējās Konvencijas līgumslēdzējas puses par gadījumiem, kad attiecībā uz dažādiem Ģenerālās Asamblejas, Padomes un citu tādu lēmējiestāžu darba kārtības jautājumiem, kurām Ģenerālā Asambleja un Padome ir deleģējušas pilnvaras, tā īstenos savas balsstiesības, kas paredzētas šā panta 1. punktā. Šis pienākums ir saistošs arī tad, ja lēmumus pieņem sarakstes veidā.7. pantsKopienai nodotās kompetences joma ir vispārīgi izklāstīta rakstiskā deklarācijā, ko Kopiena izplatīja šā protokola parakstīšanas laikā.Minēto deklarāciju var attiecīgi grozīt, ja Eiropas Kopiena par to paziņo Eirokontrolei. Tā neaizstāj un nekādā ziņā neierobežo jautājumus, uz kuriem var attiecināt paziņojumus par Kopienas kompetenci, kas jāsniedz pirms Eirokontroles lēmumu pieņemšanas oficiālā balsošanā vai citādi.8. pantsKonvencijas 34. pants attiecas uz strīdiem, kas rodas starp divām vai vairākām šā protokola parakstītājām valstīm vai starp vienu vai vairākām šā protokola parakstītājām valstīm un Eirokontroli, par šā protokola interpretāciju, piemērošanu vai darbību, tostarp par šā protokola esamību, spēkā esamību un izbeigšanu.9. pants1. Šo protokolu var parakstīt visas valstis, kuras parakstījušas Protokolu, ar ko konsolidē Eirokontroles 1960. gada 13. decembra Starptautisko konvenciju par sadarbību aeronavigācijas drošības jomā, kurā izdarīti vairāki grozījumi un kuru varēja parakstīt no 1997. gada 27. jūnija, še turpmāk - "Konsolidācijas protokols", un Eiropas Kopiena.Šo protokolu pirms tā stāšanās spēkā var parakstīt arī jebkura valsts, kas ir attiecīgi pilnvarota parakstīt Konsolidācijas protokolu, saskaņā ar minētā protokola II pantu.2. Šo protokolu ratificē, pieņem vai apstiprina. Ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Beļģijas Karalistes valdībai.3. Šis protokols stājas spēkā, kad to ir ratificējušas, pieņēmušas vai apstiprinājušas, no vienas puses, visas parakstītājas valstis, kuras ir arī Konsolidācijas protokola parakstītājas un kuru ratifikācija, akcepts vai apstiprinājums ir vajadzīgs, lai Konsolidācijas protokols stātos spēkā, un, no otras puses, Eiropas Kopiena, otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir deponēts pēdējais ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokuments, ar nosacījumu, ka minētajā dienā ir stājies spēkā Konsolidācijas protokols. Ja šis nosacījums nav ievērots, šis protokols stājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā Konsolidācijas protokols.4. Attiecībā uz tām parakstītājām valstīm, kas ir deponējušas savus ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus pēc to stāšanās spēkā, šis protokols stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc attiecīgo ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentu deponēšanas.5. Beļģijas Karalistes valdība informē pārējo šā protokola parakstītāju valstu valdības un Eiropas Kopienu par katru parakstīšanu, katru ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentu deponēšanu un katru šā protokola stāšanās spēkā dienu saskaņā ar 3. un 4. punktu.10. pantsKatra pievienošanās Konvencijai pēc tās stāšanās spēkā ir arī piekrišana uzņemties šajā protokolā noteiktās saistības. Konvencijas 39. un 40. panta noteikumi attiecas arī uz šo protokolu.11. pants1. Šis protokols ir spēkā nenoteiktu laiku.2. Ja visas tās Eirokontroles dalībvalstis, kas ir Eiropas Kopienas dalībvalstis, izstājas no Eirokontroles, tad uzskata, ka Eiropas Kopiena ir sniegusi paziņojumu par izstāšanos no Konvencijas un no šā protokola kopā ar paziņojumu atbilstīgi Konvencijas 38. panta 2. punktam par pēdējās Eiropas Kopienas dalībvalsts, kas izstājusies no Eirokontroles, izstāšanos no Konvencijas.12. pantsBeļģijas Karalistes valdība reģistrē šo protokolu pie Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāra saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu un Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas padomē saskaņā ar 83. pantu Konvencijā par starptautisko civilo aviāciju, kas parakstīta 1944. gada 7. decembrī Čikāgā.TO APLIECINOT, apakšā parakstījušies pilnvarotie pārstāvji, kas pierādījuši savas pilnvaras, kuras atzītas par likumīgām un spēkā esošām, ir parakstījuši šo protokolu.SASTĀDĪTS Briselē, 2002. gada astotajā oktobrī, visu parakstītāju valstu oficiālajās valodās, vienā oriģināleksemplārā, ko deponē Beļģijas Karalistes valdības arhīvā, un tā nosūta apstiprinātas kopijas pārējo parakstītāju valstu valdībām un Eiropas Kopienai. Neatbilstību gadījumā noteicošais ir protokola teksts franču valodā.--------------------------------------------------


title: 2011/724/: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2011. gada 25. oktobris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Vācijas pieteikums EGF/2011/003 DE/Arnsberga un Diseldorfa – automobiļu rūpniecība)

text:
               8.11.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 289/30

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 25. oktobris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Vācijas pieteikums EGF/2011/003 DE/Arnsberga un Diseldorfa – automobiļu rūpniecība)
   (2011/724/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības sistēmā, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)

               Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

               (3)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot ikgadējo maksimālo apjomu EUR 500 miljonu apmērā.

               (4)

               Vācija 2011. gada 9. februārī iesniedza pieteikumu izmantot EGF attiecībā uz atlaišanas gadījumiem piecos uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 29. nodaļas (“Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana”) nozarē un atrodas NUTS II reģionos Arnsbergā (DEA5) un Diseldorfā (DEA1), un līdz 2011. gada 28. aprīlim iesniedza papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 4 347 868 apmērā.

               (5)

               EGF tādējādi ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Vācijas iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 4 347 868 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2011. gada 25. oktobrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.


title: 2006/270/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 4. aprīlis ), ar ko groza Lēmumu 92/452/EEK attiecībā uz dažām embriju ieguves un gatavošanas brigādēm Amerikas Savienotajās Valstīs  (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1248)   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               7.4.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 99/27

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 4. aprīlis),
   ar ko groza Lēmumu 92/452/EEK attiecībā uz dažām embriju ieguves un gatavošanas brigādēm Amerikas Savienotajās Valstīs
   (izziņots ar dokumenta numuru K(2006) 1248)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2006/270/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1989. gada 25. septembra Direktīvu 89/556/EEK par dzīvnieku veselības nosacījumiem, kas reglamentē Kopienas iekšējo tirdzniecību ar liellopu sugu mājdzīvnieku embrijiem un to importu no trešām valstīm (1), un jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 1992. gada 30. jūlija Lēmumā 92/452/EEK, ar ko izveido to embriju ieguves brigāžu sarakstus, kuras apstiprinātas trešās valstīs liellopu embriju izvešanai uz Kopienu (2), ir noteikts, ka dalībvalstis ieved embrijus no trešām valstīm tikai tad, ja tos ir ieguvušas, apstrādājušas un uzglabājušas minētajā lēmumā uzskaitītās embriju ieguves brigādes.

               (2)

               Amerikas Savienotās Valstis ir pieprasījušas, lai sarakstos tiktu veiktas izmaiņas ierakstos par ASV attiecībā uz dažām embriju ieguves un gatavošanas brigādēm.

               (3)

               Amerikas Savienotās Valstis ir sniegušas garantijas par atbilstību attiecīgajām Direktīvā 89/556/EEK izklāstītajām prasībām, un ASV veterinārie dienesti ir oficiāli akceptējuši attiecīgās embriju ieguves brigādes embriju izvešanai uz Kopienu.

               (4)

               Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 92/452/EEK.

               (5)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 92/452/EEK pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.
   2. pants
   Šo lēmumu piemēro no 2006. gada 10. aprīļa.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2006. gada 4. aprīlī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 302, 19.10.1989., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/60/EK (OV L 31, 3.2.2006., 24. lpp.).

      (2)  OV L 250, 29.8.1992., 40. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/85/EK (OV L 40, 11.2.2006., 24. lpp.).

      PIELIKUMS
      Lēmuma 92/452/EEK pielikumu groza šādi:

                  a)

                  svītro šādu aili par Amerikas Savienoto Valstu embriju ieguves brigādēm:

                              “US

                              98ID103
                              E1127

                                          Pat Richards, DVM

                                          1215 F 2000 S

                                          Bliss, ID

                              Dr Pat Richards”

                  b)

                  pievieno šādu aili par Amerikas Savienotajām Valstīm:

                              “US

                              05IA120
                              E608

                              05IA120
                              IVF

                                          Trans Ova Genetics

                                          2938 380th St

                                          Sioux Center, IA 51250

                              Dr Jon Schmidt”

                  c)

                  aili par Amerikas Savienoto Valstu embriju ieguves brigādi Nr. 91IA029 aizstāj ar šādu:

                              “US

                              91IA029
                              E544

                                          Westwood Embryo Services

                                          1760 Dakota Ave

                                          Waverly, IA 50677

                              Dr James West”

                  d)

                  aili par Amerikas Savienoto Valstu embriju ieguves brigādi Nr. 96CO084 aizstāj ar šādu:

                              “US

                              96CO084
                              E964

                                          Genetics West

                                          17890 Weld County Road 5

                                          Berthoud, CO 80513

                              Dr Thomas L. Rea”


title: 2006/497/KĀDP Politikas un drošības komitejas Lēmums  BiH /9/2006 ( 2006. gada 27. jūnijs ), ar ko ieceļ ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

text:
               18.7.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/25

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS
      BiH/9/2006
   (2006. gada 27. jūnijs),
   ar ko ieceļ ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā
   (2006/497/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. pantu pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt turpmākus lēmumus par ES Spēku komandiera iecelšanu amatā.

               (2)

               Saskaņā ar PDK Lēmumu BiH/6/2005 ģenerālmajors Gian Marco CHIARINI bija ieceltais ES Spēku komandieris Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

               (3)

               ES Operācijas komandieris ir ieteicis iecelt viceadmirāli Hans-Jochen WITTHAUER par jauno ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

               (4)

               ES Militārā komiteja ir atbalstījusi izvirzīto kandidatūru.

               (5)

               Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā, kas saistīti ar aizsardzību.

               (6)

               Eiropadome Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī pieņēma deklarāciju, ka “Berlin plus” pasākumi un to īstenošana attieksies tikai uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir arī vai nu NATO dalībvalstis, vai programmas “Partnerattiecībās mieram” locekles un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo viceadmirāli Hans-Jochen WITTHAUER ieceļ par ES Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 5. decembrī.

      Briselē, 2006. gada 27. jūnijā

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         F.J. KUGLITSCH

      (1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.