title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/101 (2018. gada 22. janvāris) par ieroču eksporta efektīvas kontroles sekmēšanu

text:
               23.1.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 17/40

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/101
   (2018. gada 22. janvāris)
   par ieroču eksporta efektīvas kontroles sekmēšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Drošības stratēģijā, ko Eiropadome pieņēma 2003. gada 12. decembrī, ir izklāstītas piecas galvenās problēmas, kas Savienībai jārisina: terorisms, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana, reģionāli konflikti, valstu disfunkcija un organizētā noziedzība. Parasto ieroču nekontrolētas aprites sekas ir jautājums, kas ir būtisks četrās no piecām minētajām problēmām. Minētajā stratēģijā ir uzsvērta eksporta kontroles nozīme ieroču izplatīšanas ierobežošanā. Jaunajā Globālajā Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā ar nosaukumu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība – stiprāka Eiropa”, ar ko Augstā pārstāve nāca klajā 2016. gada 28. jūnijā, ir apstiprināts Savienības atbalsts daudzpusējas atbruņošanās, ieroču neizplatīšanas un ieroču kontroles līgumu un režīmu universalizācijai, pilnīgai īstenošanai un izpildei.

               (2)

               Savienība 1998. gada 5. jūnijā pieņēma politiski saistošu Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču eksportu, kurā noteikti kopējie kritēriji, ar ko reglamentēt likumīgu tirdzniecību ar parastajiem ieročiem.

               (3)

               Eiropadomes 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņemtajā Savienības Stratēģijā vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai ir noteikts, ka Savienība reģionālā un starptautiskā mērogā atbalsta stingrākas eksporta kontroles un to, ka tiek sekmēti Rīcības kodeksa attiecībā uz ieroču eksportu kritēriji, – inter alia palīdzot trešām valstīm izstrādāt attiecīgus valsts tiesību aktus un sekmēt pasākumus, kas uzlabotu pārredzamību.

               (4)

               Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču eksportu 2008. gada 8. decembrī aizstāja ar Padomes Kopējo nostāju 2008/944/KĀDP (1), kurā paredzēti astoņi kritēriji, ar ko izvērtē parasto ieroču eksporta atļauju pieteikumus. Tajā arī ir ietverts ieroču eksporta atteikumu paziņojumu un konsultāciju mehānisms un pārredzamības pasākumi, piemēram, ikgadēja ES gada ziņojuma par ieroču eksportu publicēšana. Vairākas trešās valstis ir pievienojušās Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP piemērošanai.

               (5)

               Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP 11. pantā noteikts, ka dalībvalstīm ir jāpieliek visas pūles, lai mudinātu citas valstis, kas eksportē militāras tehnoloģijas vai ekipējumu, piemērot minētajā kopējā nostājā ietvertos kritērijus.

               (6)

               2013. gada aprīlī ANO Ģenerālā asambleja pieņēma Ieroču tirdzniecības līgumu (ITL), kas stājās spēkā 2014. gada 24. decembrī. Līguma mērķis ir ieroču tirdzniecībā stiprināt pārredzamību un atbildību. ITL, līdzīgi kā Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ir izklāstīti vairāki riska novērtēšanas kritēriji, ar kuriem ir jāizvērtē ieroču eksports. Savienība ar tās īpašajām programmām, kas pieņemtas saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/768/KĀDP (2) un Padomes Lēmumu (KĀDP) 2017/915 (3), konkrēti atbalsta ITL efektīvu īstenošanu un universalizāciju. Ar minētajām programmām vairākām trešām valstīm pēc to lūguma sniedz atbalstu, lai atbilstīgi Līguma prasībām stiprinātu to ieroču nodošanas kontroles sistēmas.

               (7)

               Tādēļ ir svarīgi nodrošināt šajā lēmumā paredzēto un Lēmumā (KĀDP) 2017/915 paredzēto informatīvo un atbalsta darbību papildināmību.

               (8)

               Kopš 2008. gada saskaņā ar Vienoto rīcību 2008/230/KĀDP (4) un Padomes Lēmumiem 2009/1012/KĀDP (5), 2012/711/KĀDP (6) un Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/2309 (7) ir izstrādātas Savienības darbības, ar ko sekmē efektīvu un pārredzamu ieroču eksporta kontroli. Ar veiktajām darbībām jo īpaši tika atbalstīta padziļināta reģionālā sadarbība, pastiprināta pārredzamība un nodrošināta lielāka atbildība atbilstoši Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP principiem un tajā noteiktajiem riska novērtēšanas kritērijiem. Ar attiecīgajiem pasākumiem tradicionāli pievērsās trešām valstīm Savienības austrumu un dienvidu kaimiņreģionos.

               (9)

               Pēdējos gados Savienība arī ir sniegusi atbalstu, lai trešajās valstīs uzlabotu divējāda lietojuma preču eksporta kontroli, un būtu jānodrošina efektīva koordinācija starp ieroču eksporta kontroles darbībām, uz kurām attiecas šis lēmums, un darbībām saistībā ar divējāda lietojuma preču eksporta kontroli.

               (10)

               Lēmumu 2009/1012/KĀDP, 2012/711/KĀDP un Lēmumu (KĀDP) 2015/2309 tehnisko īstenošanu Padome ir uzticējusi Vācijas Federālajam ekonomikas un eksporta kontroles birojam (“BAFA”). BAFA ir arī īstenošanas aģentūra projektiem, ar ko saskaņā ar Lēmumu 2013/768/KĀDP un Lēmumu (KĀDP) 2017/915 atbalsta ITL efektīvu īstenošanu. BAFA ir kompetentā aģentūra ieroču kontrolei ES dalībvalstī, un tā ir izveidojusi lielu zināšanu un zinātības kopumu par informēšanas pasākumiem papildus tās galveno kompetenču kopīgošanai ar citām valstīm,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lai sekmētu mieru un drošību un rīkojoties saskaņā ar Eiropas drošības stratēģiju, Savienība tiecas sasniegt šādus mērķus:

               a)

               sekmēt to, lai trešās valstis veiktu efektīvu ieroču eksporta kontroli saskaņā ar Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP un ITL noteiktajiem principiem, un attiecīgā gadījumā censties rast papildināmību un sinerģijas ar Savienības atbalsta projektiem divējāda lietojuma preču eksporta kontroles jomā;

               b)

               atbalstīt trešo valstu reģionālā un valsts līmenī veiktos centienus padarīt parasto ieroču tirdzniecību atbildīgāku un pārredzamāku un mazināt risku, ka ieroči tiek novirzīti lietotājiem, kuriem nav attiecīgu atļauju.

         2.   Savienība tiecas īstenot 1. punktā minētos mērķus, veicot šādas projekta darbības:

               a)

               turpinot trešajās valstīs sekmēt kritērijus un principus, kas izklāstīti Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP un ITL, pamatojoties uz sasniegumiem, kas gūti, īstenojot Lēmumu (KĀDP) 2015/2309, Lēmumus 2012/711/KĀDP un 2009/1012/KĀDP un Vienoto rīcību 2008/230/KĀDP;

               b)

               palīdzot trešajām valstīm attiecīgā gadījumā izstrādāt, atjaunināt un īstenot attiecīgus leģislatīvus un administratīvus pasākumus, kuru mērķis ir izveidot parasto ieroču eksporta kontroles efektīvu sistēmu;

               c)

               sniedzot saņēmējvalstīm palīdzību atļauju izsniegšanā un izpildē nodarbināto ierēdņu apmācībā, lai nodrošinātu ieroču eksporta kontroļu pienācīgu īstenošanu un izpildi;

               d)

               palīdzot saņēmējvalstīm saziņā ar to valsts bruņojuma rūpniecības nozarēm, lai nodrošinātu atbilstību eksporta kontroles noteikumiem;

               e)

               starptautiskajā ieroču tirdzniecībā sekmējot pārredzamību un atbildību, tostarp atbalstot valstu un reģionālus pasākumus, ar ko veicina parasto ieroču eksporta pārredzamību un pienācīgu pārbaudi;

               f)

               mudinot tās saņēmējvalstis, kas nav veikušas nekādus pasākumus ceļā uz pievienošanos ITL, pievienoties ITL un mudinot ITL parakstītājus to ratificēt;

               g)

               sekmējot to, ka, ņemot vērā gan importa, gan eksporta perspektīvu, turpina apsvērt ieroču novirzīšanas risku un tā mazināšanu.

         Pielikumā ir dots sīki izklāstīts šajā punktā minēto projekta darbību apraksts.
   2. pants
   1.   Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”) ir atbildīgs par šā lēmuma īstenošanu.
   2.   Lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projekta darbību īstenošanu veic Vācijas Federālais ekonomikas un eksporta kontroles birojs (BAFA). BAFA izvēle ir pamatota, jo tam ir pārbaudīta pieredze, kvalifikācija un vajadzīgās speciālās zināšanas par visu attiecīgo Savienības veikto ieroču eksporta kontroles darbību loku.
   3.   BAFA savus uzdevumus veic Augstā pārstāvja atbildībā. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis ar BAFA noslēdz vajadzīgās vienošanās.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projekta darbību īstenošanai ir EUR 1 304 107,28.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības budžetam.
   3.   Komisija uzrauga 1. punktā minētās finanšu atsauces summas pareizu pārvaldību. Šajā nolūkā tā noslēdz finansēšanas nolīgumu ar BAFA. Finansēšanas nolīgumā paredz, ka BAFA nodrošina Savienības ieguldījuma pamanāmību atbilstīgi tā apjomam.
   4.   Komisija 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu cenšas noslēgt cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām šajā procesā, kā arī par finansēšanas nolīguma noslēgšanas datumu.
   4. pants
   Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz BAFA sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Minētie ziņojumi ir Padomes veiktā izvērtējuma pamatā. Komisija ziņo par 1. panta 2. punktā minēto projekta darbību īstenošanas finanšu aspektiem.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Šis lēmums zaudē spēku 30 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas vai sešus mēnešus pēc tā pieņemšanas dienas, ja minētajā laikposmā finansēšanas nolīgumu nenoslēdz.

      Briselē, 2018. gada 22. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes Kopējā nostāja 2008/944/KĀDP (2008. gada 8. decembris), ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli (OV L 335, 13.12.2008., 99. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2013/768/KĀDP (2013. gada 16. decembris), par ES darbībām, ar kurām saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu (OV L 341, 18.12.2013., 56. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/915 (2017. gada 29. maijs) par Savienības informēšanas darbībām, ar kurām atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu (OV L 139, 30.5.2017., 38. lpp.).

      (4)  Padomes Vienotā rīcība 2008/230/KĀDP (2008. gada 17. marts) par atbalstu ES darbībām, lai veicinātu ieroču eksporta kontroli un ES Rīcības kodeksā attiecībā uz ieroču eksportu ietvertos principus un kritērijus trešās valstīs (OV L 75, 18.3.2008., 81. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2009/1012/KĀDP (2009. gada 22. decembris) par atbalstu ES darbībām, lai trešās valstīs veicinātu ieroču eksporta kontroli un principus un kritērijus, kas iekļauti Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP (OV L 348, 29.12.2009., 16. lpp.).

      (6)  Padomes Lēmums 2012/711/KĀDP (2012. gada 19. novembris) par atbalstu Savienības darbībām, lai trešās valstīs veicinātu ieroču eksporta kontroli un Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP principus un kritērijus (OV L 321, 20.11.2012., 62. lpp.).

      (7)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2309 (2015. gada 10. decembris) par ieroču eksporta efektīvas kontroles sekmēšanu (OV L 326, 11.12.2015., 56. lpp.).

      PIELIKUMS

         PROJEKTA DARBĪBAS, KAS MINĒTAS 1. PANTA 2. PUNKTĀ

      1.   Mērķi

      Šā lēmuma mērķi ir sekmēt uzlabotu ieroču nodošanas kontroli trešās valstīs un atbalstīt trešo valstu reģionālā un valsts līmenī veiktos centienus padarīt parasto ieroču starptautisko tirdzniecību atbildīgāku un pārredzamāku un mazināt risku, ka ieroči tiek novirzīti lietotājiem, kuriem nav attiecīgu atļauju. Attiecīgā gadījumā minētajos mērķos būtu jāiekļauj arī Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP un ITL noteikto principu un kritēriju sekmēšana. Minētos mērķus būtu jātiecas sasniegt, attiecīgā gadījumā cenšoties nodrošināt pienācīgu papildināmību un sinerģijas ar Savienības atbalsta projektiem divējāda lietojuma preču eksporta kontroļu jomā.
      Lai sasniegtu minētos mērķus, Savienībai būtu jāturpina veicināt Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP standartus, pamatojoties uz sasniegumiem, kas gūti, īstenojot Lēmumu (KĀDP) 2015/2309, Lēmumus 2012/711/KĀDP un 2009/1012/KĀDP un Vienoto rīcību 2008/230/KĀDP. Šajā nolūkā būtu jāpalīdz saņēmējām trešām valstīm attiecīgā gadījumā izstrādāt, atjaunināt un īstenot attiecīgus leģislatīvus un administratīvus pasākumus, ar kuriem atbalsta parasto ieroču nodošanas kontroles efektīvu sistēmu. Atbalsts būtu jāsniedz arī attiecībā uz to, lai tiktu izvērtēti un mazināti ieroču novirzīšanas riski.
      Būtu jāatbalsta arī atļauju izsniegšanas un izpildes jomu to ierēdņu apmācība, kuri ir atbildīgi par ieroču nodošanas kontroles īstenošanu un izpildi, un būtu jāsniedz atbalsts valstu un reģionāliem pasākumiem, ar ko veicina parasto ieroču eksporta pārredzamību un pienācīgu pārbaudi. Turklāt būtu jāsekmē kontakti ar privāto sektoru un atbilstība attiecīgiem valsts juridiskiem un administratīviem noteikumiem, ar ko reglamentē ieroču nodošanu.
      2.   Īstenošanas aģentūras izvēle

      Šā Padomes lēmuma īstenošana tiek uzticēta BAFA. Attiecīgā gadījumā BAFA sadarbosies ar dalībvalstu eksporta kontroles aģentūrām, attiecīgām reģionālām un starptautiskām organizācijām, ideju laboratorijām, pētniecības institūtiem un NVO.
      Aģentūrai BAFA ir vadoša pieredze eksporta kontroles atbalsta sniegšanā un informatīvo darbību īstenošanā. Tā šādu pieredzi ir uzkrājusi visās attiecīgajās stratēģiskas eksporta kontroles jomās, pievēršoties aspektiem, kas saistīti ar ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un nukleāriem materiāliem (CBRN), divējāda lietojuma precēm un ieročiem. Īstenojot šīs programmas un darbības, BAFA ir uzkrājusi padziļinātas zināšanas par to, kādas ir eksporta kontroles sistēmas vairumā valstu, uz kurām attiecas šis lēmums.
      Attiecībā uz ieroču eksporta kontroles atbalstu un informatīvajiem pasākumiem BAFA ir veiksmīgi pabeigusi Lēmumu 2009/1012/KĀDP un 2012/711/KĀDP un Lēmuma (KĀDP) 2015/2309 īstenošanu. BAFA atbildībā ir arī ar Lēmumu 2013/768/KĀDP un Lēmumu (KĀDP) 2017/915 izveidotās ITL īstenošanas atbalsta programmas tehniskā īstenošana.
      Kopumā BAFA ir visizdevīgākajā situācijā, lai identificētu eksporta kontroles sistēmu stiprās un vājās puses saņēmējvalstīs, kas gūs labumu no šajā lēmumā paredzētajām darbībām. Tādēļ tā vislabāk var veicināt sinerģijas starp dažādajām ieroču eksporta kontroles atbalsta un informatīvajām programmām un izvairīties no dublēšanās.
      3.   Koordinēšana ar citiem Savienības atbalsta projektiem eksporta kontroles jomā

      Pamatojoties uz pieredzi, kas iepriekš gūta, Savienībai eksporta kontroles jomā īstenojot informatīvās darbības, kuras attiecas gan uz divējāda lietojuma precēm, gan parastajiem ieročiem, būtu jātiecas pēc sinerģijas un papildināmības. Šajā nolūkā 5.2.1. līdz 5.2.3. punktā un 5.2.5. punktā minētās darbības attiecīgā gadījumā būtu jāveic saistībā ar citām ar KĀDP budžetu finansētajām darbībām, jo īpaši tām darbībām, kas paredzētas saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2017/915, vai citām divējāda lietojuma preču eksporta kontroles darbībām, kuras finansē ar Savienības finanšu instrumentiem, kas nav KĀDP budžetā. Jo īpaši būtu jāpievēršas gadījumiem, kad vienam pasākumam tūdaļ seko nākamais. Tas būtu jādara, pilnībā ievērojot juridiskos un finansiālos ierobežojumus, kas noteikti attiecīgo Savienības finanšu instrumentu izmantošanai.
      4.   Koordinēšana ar citu līdzekļu devēju atbalsta projektiem eksporta kontroles jomā

      Attiecīgā gadījumā būtu arī jātiecas panākt sinerģiju un papildināmību ar atbalsta projektiem, ko eksporta kontroles jomā īsteno citi līdzekļu devēji. Kā minēts 3. punktā, būtu jāizvērš koordinācija ar citiem līdzekļu devējiem, jo īpaši attiecībā uz 5.2.1 –5.2.3. punktā un 5.2.5. punktā minētajām darbībām. Spēkā paliek 3. punktā minētā atsauce uz plānošanu gadījumiem, kad vienam pasākumam tūdaļ seko nākamais.
      5.   Projekta darbību apraksts

      5.1.   Projekta mērķi

      Galvenais mērķis ir sniegt tehnisku atbalstu vairākām saņēmējvalstīm, kas ir izrādījušas vēlmi attīstīt savus ieroču eksporta kontroles standartus un praksi. Lai to panāktu, izvēršot attiecīgās darbības, tiks ņemts vērā saņēmējvalstu statuss, jo īpaši attiecībā uz:

                  —

                  iespējamu dalību vai pieteikumu dalībai starptautiskos eksporta kontroles režīmos, kuri attiecas uz parasto ieroču un divējāda lietojuma preču un tehnoloģiju nodošanu,

                  —

                  kandidatūru dalībai Savienībā un to, vai saņēmējvalstis ir oficiālas vai potenciālas kandidātvalstis,

                  —

                  nostāju ITL jautājumā.

            Ja saņēmējvalstis, pie kurām vēršas, ir tikai parakstījušas ITL, ar darbībām, ja tas ir lietderīgi, tiecas labāk noskaidrot ITL ratifikācijas šķēršļus, jo īpaši – ja minētie šķēršļi ir juridiski vai reglamentējoši un saistīti ar īstenošanas spēju trūkumiem vai vajadzībām. Attiecīgā gadījumā būtu jāsekmē iespējams Savienības atbalsts saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2017/915. Ja valstis, pie kurām vēršas, attiecībā uz ITL nav veikušas nekādas darbības (nedz parakstījušas, nedz ratificējušas un pievienojušās), ar darbībām būtu jāsekmē pievienošanās ITL, to, ja iespējams, darot ar citu tādu saņēmējvalstu atbalstu, kuras ir ratificējušas ITL.
      Vēl viens papildu mērķis ir gan no importa, gan eksporta perspektīvas pievērst vairāku trešo valstu uzmanību ieroču novirzīšanas riska izvērtēšanai un novirzīšanas iespējamības mazināšanai.
      5.2.   Projekta apraksts

      5.2.1.   Reģionāli semināri

      Projektu īstenos divdienu semināru formā, rīkojot maksimums astoņus šādus seminārus, kuros notiks apmācība attiecīgās parasto ieroču eksporta kontroles jomās.
      Semināru dalībnieki (maksimums 35) būs attiecīgo saņēmējvalstu valdību ierēdņi. Attiecīgā gadījumā var arī uzaicināt valstu parlamentu, nozaru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.
      Apmācību sniegs eksperti no dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm (tostarp bijušie ierēdņi), to valstu pārstāvji, kuras ir pievienojušās Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP, un privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji.
      Semināri var notikt saņēmējvalstī vai citā vietā, ko nosaka Augstais pārstāvis, apspriežoties ar Padomes Parasto ieroču eksporta jautājumu darba grupu (COARM).
      Rīkos šādus reģionālus darbseminārus:

                  a)

                  maksimums divus darbseminārus Dienvidaustrumu Eiropas valstīm; uz vismaz vienu no šiem darbsemināriem pieaicinās Eiropas kaimiņattiecību politikā ietvertās Austrumeiropas un Kaukāza valstis un Turciju;

                  b)

                  maksimums divus darbseminārus Eiropas kaimiņattiecību politikā ietvertajām Austrumeiropas un Kaukāza valstīm; uz vismaz vienu no šiem darbsemināriem pieaicinās Dienvidaustrumu Eiropas valstis un Turciju;

                  c)

                  maksimums divus darbseminārus Eiropas kaimiņattiecību politikā ietvertajām Vidusjūras reģiona Ziemeļāfrikas valstīm; uz vismaz vienu no šiem darbsemināriem pieaicinās Eiropas kaimiņattiecību politikā ietvertās dienvidu kaimiņreģiona valstis;

                  d)

                  maksimums divus darbseminārus Vidusāzijai; uz vismaz vienu no šiem darbsemināriem pieaicinās Eiropas kaimiņattiecību politikā ietvertās Austrumeiropas un Kaukāza valsis.

            Šo reģionālo sadalījumu, kas paredz katram reģionam rīkot divus seminārus, var arī nesasniegt, ja apstākļi nebūs labvēlīgi (piemēram, ja ir negaidīti mazs dalībnieku skaits, ja nav nopietnu attiecīgā reģiona saņēmējvalstu piedāvājumu uzņemt semināru vai ja ir dublēšanās ar citām darbībām, ko īsteno citi informatīvo pasākumu veicēji). Ja viens vai vairāki darbsemināri netiek īstenoti, citam(-iem) minētajam(-iem) reģionam(-iem) paredzēto darbsemināru skaitu var attiecīgi palielināt, nepārsniedzot vispārējo astoņu darbsemināru slieksni.
      5.2.2.   Izpētes apmeklējumi

      Projektu īstenos divdienu izpētes apmeklējumu formā, rīkojot maksimums četrus valdību ierēdņu izpētes apmeklējumus dalībvalstu attiecīgajās iestādēs.
      Izpētes apmeklējumu dalībniekiem būtu jānāk no divām līdz četrām saņēmējvalstīm, tomēr tas nenozīmē, ka saņēmējvalstīm ir jābūt no viena reģiona.
      Projektu īstenos arī kā maksimums trīs divdienu izpētes apmeklējumus, kuru gaitā saņēmējvalstu valdību, muitas dienestu un/vai atļauju izsniegšanas jomas ierēdņi apmeklēs citu saņēmējvalstu attiecīgās iestādes.
      5.2.3.   Individuāla palīdzība atbalsta saņēmējvalstīm

      Projektu īstenos semināru formā, maksimums kopumā 10 dienu garumā rīkojot seminārus atsevišķām saņēmējvalstīm, kas to lūgušas, kuros piedalīsies saņēmējvalstu valsts ierēdņi, tostarp valdību, atļauju izsniegšanas jomas un izpildes jomas ierēdņi. Vēlams, lai šie pasākumi notiktu attiecīgajās saņēmējvalstīs. Atkarībā no tā, kādas ir konkrētās vajadzības un kāda ir ES dalībvalstu un saņēmējvalstu ekspertu pieejamība, kopumā pieejamās 10 dienas iedalīs tā, lai semināri būtu vismaz divu dienu formā.
      Ar savu pieredzi dalīsies eksperti no dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm (tostarp bijušie ierēdņi), to valstu pārstāvji, kuras ir pievienojušās Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji.
      Minētos individuālos atbalsta seminārus rīkos galvenokārt pēc saņēmējvalstu lūguma. Tie ir paredzēti, lai risinātu specifiskus jautājumus vai pievērstos specifiskām vajadzībām, ko saņēmējvalsts izvirzījusi, piemēram, reģionālos semināros vai regulāros kontaktos ar ES ekspertiem un BAFA.
      5.2.4.   Ekspertu sanāksme

      Projekts tiks īstenots kā vienas dienas ekspertu sanāksme Briselē, un tā būs paredzēta Dienvidaustrumeiropas reģiona saņēmējvalstu pārvaldes ierēdņiem, tostarp valdību, atļauju izsniegšanas jomas un izpildes jomas ierēdņiem. Šī sanāksme notiks līdztekus COARM darba grupas sanāksmēm.
      5.2.5.   Izvērtēšanas pasākumi

      Lai nodrošinātu šajā lēmumā paredzēto darbību vidēja termiņa un nobeiguma izvērtēšanu, Briselē tiks rīkotas divas ekspertu sanāksmes, vēlams pamīšus ar kādu kārtējo COARM sanāksmi.
      Vidēja termiņa izvērtēšanas pasākums norisināsies kā seminārs, kurā piedalīsies ES dalībvalstu pārstāvji un kurš var ilgt maksimums vienu dienu.
      Nobeiguma izvērtēšanas pasākums norisināsies divas dienas Briselē, un tajā piedalīsies saņēmējvalstu un ES dalībvalstu pārstāvji.
      Uz nobeiguma izvērtēšanas pasākumu no katras saņēmējvalsts uzaicinās maksimums divus pārstāvjus (attiecīgi valdības ierēdņi).
      6.   Atbalsta saņēmēji

      6.1.   Saņēmējvalstis, kas gūst labumu no darbībām saskaņā ar šo Padomes lēmumu

                  i)

                  Dienvidaustrumeiropas valstis (Albānija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbija un Kosova (saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1244/99 (1)));

                  ii)

                  Eiropas kaimiņattiecību politikas Vidusjūras reģiona Ziemeļāfrikas valstis (Alžīrija, Ēģipte, Maroka un Tunisija);

                  iii)

                  Eiropas kaimiņattiecību politikas Austrumeiropas un Kaukāza reģionu valstis (Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Moldovas Republika un Ukraina);

                  iv)

                  Vidusāzijas valstis (Kazahstāna, Tadžikistāna, Uzbekistāna, Kirgizstāna, Turkmenistāna);

                  v)

                  Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu kaimiņreģiona valstis (Jordānija un Libāna);

                  vi)

                  Turcija.

            6.2.   Grozījumi saņēmējvalstu darbības jomā

         COARM darba grupa pēc Augstā pārstāvja priekšlikuma var pieņemt lēmumu grozīt saņēmējvalstu sarakstu, balstoties uz pienācīgu pamatojumu. Par grozījumiem oficiālā formā būtu jāpaziņo BAFA un ES.
      7.   Projektu rezultāti un īstenošanas rādītāji

      Papildus 5.2.5. punktā minētajam galīgā izvērtējuma pasākumam, izvērtējot projekta rezultātus, ņems vērā arī šādus apsvērumus:
      7.1.   Saņēmējvalstu individuālais izvērtējums

      Pēc paredzēto darbību pabeigšanas BAFA par katru 6.1. punktā minēto saņēmējvalsti EĀDD un Komisijai iesniedz progresa ziņojumu. Minēto ziņojumu sagatavos sadarbībā ar ES delegācijām attiecīgajās valstīs, un tajā tiks apkopotas lēmuma darbības laikā saņēmējvalstī veiktās darbības. Ziņojumā arī izvērtēs saņēmējvalsts spējas ieroču nodošanas kontroles jomā. Ja saņēmējvalsts ir ITL puse, izvērtējumā izvērtēs, kā pieejamās spējas ļauj attiecīgajai valstij īstenot ITL.
      7.2.   Ietekmes izvērtējums un īstenošanas rādītāji

      Šajā lēmumā paredzēto darbību ietekme uz saņēmējvalstīm būtu jāizvērtē pēc darbību pabeigšanas. Šo ietekmes izvērtējumu veiks Augstais pārstāvis sadarbībā ar COARM un attiecīgā gadījumā ar ES delegācijām saņēmējvalstīs, kā arī ar citām attiecīgām ieinteresētajām personām.
      Šajā nolūkā izmantos šādus rādītājus:

                  —

                  vai ir izstrādāti attiecīgi valsts noteikumi par ieroču nodošanas kontroli un vai/cik lielā mērā tie atbilst Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP noteikumiem (inter alia attiecībā uz izvērtēšanas kritēriju piemērošanu, ES Kopējā militāro preču saraksta īstenošanu un ziņojumiem),

                  —

                  informāciju par izpildes gadījumiem, ja tāda ir pieejama,

                  —

                  vai saņēmējvalstīm ir iespējas ziņot par ieroču eksportu un/vai importu (piem., ANO reģistrs, ITL gada pārskati, Vasenāras vienošanās, EDSO, valsts ziņojumi),

                  —

                  vai saņēmējvalsts ir oficiāli pievienojusies Kopējai nostājai 2008/944/KĀDP vai arī ir iecerējusi to darīt.

            Uz šiem īstenošanas rādītājiem attiecīgi būtu jāatsaucas saskaņā ar 7.1. punktu paredzētajos individuālajos izvērtējuma ziņojumos.
      8.   ES informatīvā tīmekļa portāla izmantošanas sekmēšana
          (2)

      Lēmumā 2012/711/KĀDP paredzētais ES P2P tīmekļa portāls ir izveidots kā Savienības īpašumā esošs resurss. Tas darbojas kā visu Savienības informatīvo programmu kopīga platforma (divējāda lietojuma preces, ieroči). Ar 5.2.1 līdz 5.2.5. punktā uzskaitītajām darbībām sekmē informētību par šo Savienības informatīvo portālu un sekmē tā izmantošanu. Informatīvo pasākumu dalībnieki būtu jāinformē par tīmekļa portāla privāto daļu, kas ļauj izveidot pastāvīgu piekļuvi resursiem, dokumentiem un kontaktiem. Līdzīgi būtu jāsekmē tas, ka tīmekļa portālu izmanto citi ierēdņi, kas tiešā veidā nevar piedalīties atbalsta un informatīvajos pasākumos. Darbības turklāt būtu jāveicina, izmantojot ES P2P informatīvo biļetenu.
      9.   ES pamanāmība

         BAFA veic visus atbilstīgos pasākumus, lai darītu plaši zināmu to, ka darbību ir finansējusi Eiropas Savienība. Šādus pasākumus īstenos saskaņā ar Eiropas Komisijas publicēto Savienības Ārējo darbību komunikācijas un pamanāmības rokasgrāmatu. Tādējādi BAFA ar pienācīgu atpazīstamību un publicitāti nodrošinās Savienības ieguldījuma pamanāmību, uzsverot Savienības nozīmi un palielinot informētību par lēmuma pamatā esošajiem iemesliem, kā arī par Savienības atbalstu lēmumam un minētā atbalsta rezultātiem. Projekta gaitā izstrādātajos materiālos redzamā vietā saskaņā ar attiecīgajām Savienības pamatnostādnēm būs attēlots Savienības karogs, tostarp logo “ES P2P eksporta kontroles programma”. Savienības delegācijām būtu jāiesaistās pasākumos trešās valstīs, lai pastiprinātu politiskos pēcpasākumus un pamanāmību.
      Tā kā plānotās darbības pēc sava mēroga un būtības krietni atšķiras, izmantos vairākus atpazīstamības veicināšanas līdzekļus, tostarp tradicionālos plašsaziņas līdzekļus, tīmekļa vietni, sociālos plašsaziņas līdzekļus, informācijas un reklāmas materiālus, piemēram, infografikas, skrejlapas, biļetenus, paziņojumus presei un attiecīgā gadījumā citus materiālus. Saskaņā ar projektu izdotajās publikācijās un rīkotajos sabiedriskajos pasākumos tiks izmantotas attiecīgas atpazīstamības zīmes.
      10.   Ilgums

      Kopējais paredzamais projekta ilgums būs 24 mēneši.
      11.   Ziņojumi

         BAFA reizi sešos mēnešos regulāri sagatavo ziņojumus, tostarp pēc katras darbības pabeigšanas. Ziņojumus iesniedz Augstajam pārstāvim vēlākais sešas nedēļas pēc attiecīgo darbību pabeigšanas.
      12.   Lēstās projekta kopējās izmaksas un Savienības finanšu ieguldījums

      Kopējās lēstās projekta izmaksas ir EUR 1 451 597,28 ar līdzfinansējumu no Vācijas Federatīvās Republikas valdības. Kopējās lēstās ES finansētā projekta izmaksas ir EUR 1 304 107,28.

         (1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244 (1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

         (2)  https://export-control.jrc.ec.europa.eu/