title: Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Gruzijas valdību 2006/370/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 8. novembris) par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem parakstīšanu un pagaidu piemērošanu

text:
               24.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 136/31

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 8. novembris)
   par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem parakstīšanu un pagaidu piemērošanu
   (2006/370/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 5. jūnijā ir pilnvarojusi Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm par to, lai dažus noteikumus pašlaik spēkā esošos divpusējos nolīgumos aizstātu ar Kopienas nolīgumu.

               (2)

               Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas ar Horvātijas Republiku par nolīgumu attiecībā uz dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādēm, kas ietvertas pielikumā Padomes Lēmumam, ar ko Komisija ir pilnvarota sākt sarunas ar trešām valstīm, lai dažus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos aizstātu ar Kopienas nolīgumu.

               (3)

               Ņemot vērā nolīguma, par ko Komisija risina sarunas, iespējamo noslēgšanu vēlāk, tas būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un Horvātijas Republiku par dažiem gaisa satiksmes aspektiem, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kuras ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Līdz tā spēkā stāšanās dienai nolīgumu piemēro provizoriski, sākot no pirmā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad Puses viena otru ir informējušas par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.
   4. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots sniegt nolīguma 8. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu.

      Briselē, 2005. gada 8. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         G. BROWN

    ---documentbreak---

               24.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 136/32

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Gruzijas valdību par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem
   EIROPAS KOPIENA,
   no vienas puses, un
   GRUZIJAS VALDĪBA,
   no otras puses,
   (turpmāk “Puses”),
   TĀ KĀ vairākas Eiropas Kopienas dalībvalstis ar Gruziju ir noslēgušas divpusējus nolīgumus gaisa satiksmes pakalpojumu jomā, kuros ietvertie noteikumi ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem,
   TĀ KĀ Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, uz ko var attiekties divpusēji gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi, kurus Eiropas Kopienas dalībvalstis noslēdz ar trešām valstīm,
   TĀ KĀ Kopienas aviopārvadātājiem, kas reģistrēti kādā dalībvalstī, saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojuma maršrutiem, kas savieno Eiropas Kopienas dalībvalstis ar trešām valstīm,
   ŅEMOT VĒRĀ TO, ka Eiropas Kopiena ar dažām trešām valstīm ir noslēgusi nolīgumus, kuros ir paredzēta iespēja trešo valstu valstspiederīgajiem iegūt tādu aviopārvadātāju īpašumtiesības, kas ir licencēti saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,
   ATZĪSTOT, ka tos noteikumus, kuri ir iekļauti Eiropas Kopienas dalībvalstu un Gruzijas noslēgtajos divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos un kuri ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, ir jāsaskaņo ar minētajiem aktiem, lai izveidotu pareizu juridisku pamatu gaisa satiksmes pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Gruziju un saglabātu šo gaisa satiksmes pakalpojumu nepārtrauktību,
   TĀ KĀ tie Eiropas Kopienas dalībvalstu un Gruzijas noslēgtie divpusējie gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi, kas nav pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, nav jāgroza vai jāaizstāj,
   TĀ KĀ Eiropas Kopiena šajās sarunās netiecas palielināt Eiropas Kopienas un Gruzijas savstarpējo gaisa satiksmes pakalpojumu kopapjomu, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas aviopārvadātājiem un Gruzijas aviopārvadātājiem vai apspriesties par grozījumiem spēkā esošos divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos, kas attiecas uz tiesībām veikt satiksmi,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Vispārēji noteikumi
   1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Kopienas dalībvalstis.
   2.   Visos I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos minētās atsauces uz to dalībvalstu valstspiederīgajiem, kuras ir attiecīgā nolīguma puse, ir atsauces uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.
   3.   Visos I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos minētās atsauces uz to dalībvalstu aviopārvadātājiem vai aviosabiedrībām, kas ir katra attiecīgā nolīguma puse, ir atsauces uz attiecīgās dalībvalsts izraudzītiem aviopārvadātājiem vai aviosabiedrībām.
   2. pants
   Izraudzīšanās, ko veic dalībvalsts
   1.   Šā panta 2. un 3. punkta noteikumi aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas attiecīgi uzskaitīti II pielikuma a) un b) punktā – par aviopārvadātāja izraudzīšanos, ko veic attiecīgā dalībvalsts, par pilnvarām un atļaujām, ko tai piešķīrusi Gruzija, kā arī, attiecīgi, aviopārvadātāja atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, pārtraukšanu vai ierobežošanu.
   2.   Gruzija, saņēmusi dalībvalsts norādi par izraudzīto pārvadātāju, ar minimālu procedūras ieilgšanu piešķir atbilstīgas pilnvaras un atļaujas ar noteikumu, ka:

               i)

               aviopārvadātājs ir reģistrēts saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu tās dalībvalsts teritorijā, kas to izraudzījusies, un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

               ii)

               efektīvu aviopārvadātāja reglamentējošu kontroli veic un uztur tā dalībvalsts, kas atbild par gaisa kuģu ekspluatanta apliecības izdošanu attiecīgam aviopārvadātājam, un attiecīgā aeronavigācijas iestāde izraudzījumā ir skaidri norādīta; un

               iii)

               aviopārvadātājs tieši pieder vai arī tā akciju kontrolpakete pieder un turpinās piederēt dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai citām III pielikumā uzskaitītajām valstīm un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai to valstpiederīgie to jebkurā laikā efektīvi kontrolē.

         3.   Gruzija var atteikt, atsaukt, pārtraukt vai ierobežot dalībvalsts izraudzīta aviopārvadātāja pilnvaras vai atļaujas, ja:

               i)

               aviopārvadātājs nav reģistrēts saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu tās dalībvalsts teritorijā, kas to izraudzījusies, vai arī tam nav derīgas darbības licences saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

               ii)

               efektīvu aviopārvadātāja reglamentējošo neveic vai neuztur tā dalībvalsts, kas atbild par gaisa kuģu ekspluatanta apliecības izdošanu attiecīgam aviopārvadātājam, un atbildīgā aeronavigācijas iestāde izraudzījumā nav skaidri norādīta; vai

               iii)

               aviopārvadātājs tieši nepieder vai arī tā akciju kontrolpakete nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai citām III pielikumā uzskaitītajām valstīm un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem.

         Gruzija, īstenojot šajā punktā paredzētās tiesības, nediskriminē Kopienas aviopārvadātājus valstspiederības dēļ.
   4.   Tiesības veikt satiksmi arī turpmāk jāpiešķir, izmantojot divpusējus nolīgumus.
   3. pants
   Tiesības saistībā ar reglamentējošu kontroli
   1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma c) punktā uzskaitītos pantus.
   2.   Ja dalībvalsts ir izraudzījusies aviopārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli īsteno un uztur cita dalībvalsts, Gruzijas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā, ko dalībvalsts, kura ir izraudzījusies aviopārvadātāju, ir noslēgusi ar Gruziju, vienlīdz attiecas gan uz to, ka šī cita dalībvalsts pieņem, īsteno vai uztur drošības standartus, gan uz minētā aviopārvadātāja darbības atļauju.
   4. pants
   Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai
   1.   Šā panta 2. punkts papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma d) punktā.
   2.   Neskarot citus noteikumus, kuros paredzēts pretējais, II pielikuma d) punktā uzskaitītajos nolīgumos nekas neliedz dalībvalstīm uzlikt nodokļus, nodevas vai citus maksājumus degvielai, kas piegādāta tās teritorijā, lai to izmantotu Gruzijas izraudzīta aviopārvadātāja gaisa kuģos, kas veic lidojumus maršrutā no viena attiecīgās dalībvalsts punkta uz citu punktu tajā pašā vai citā dalībvalstī.
   5. pants
   Iekšējo pārvadājumu tarifi Eiropas Kopienā
   1.   Šā panta 2. punkts papildina pantus, kas uzskaitīti II pielikuma e) punktā.
   2.   Tarifus, ko piemēro aviopārvadātājs(i), kurus Gruzija ir izraudzījusies saskaņā ar kādu no nolīgumiem, kas uzskaitīti I pielikumā, un kuros ietverts kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem par pārvadājumiem, ko pilnībā veic Eiropas Kopienas teritorijā, nosaka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem.
   6. pants
   Nolīguma pielikumi
   Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.
   7. pants
   Pārskatīšana vai grozījumi
   Puses, savstarpēji vienojoties, jebkurā laikā var pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu.
   8. pants
   Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.
   2.   Neatkarīgi no 1. punkta Puses vienojas provizoriski piemērot šo nolīgumu no tā mēneša pirmās dienas, kas seko dienai, kad Puses viena otrai paziņo, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.
   3.   Nolīgumi un citi pasākumi starp dalībvalstīm un Gruziju, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un kurus nepiemēro provizoriski, ir uzskaitīti I pielikuma b) punktā. Šis nolīgums attiecas uz visiem šādiem nolīgumiem un pasākumiem, kad tie stājas spēkā vai tos sāk piemērot provizoriski.
   9. pants
   Nolīguma laušana
   1.   Laužot kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, vienlaikus spēku zaudē visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz atbilstīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.
   2.   Laužot visus I pielikumā uzskaitītos nolīgumus, vienlaikus zaudē spēku arī šis nolīgums.
   TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

      Sagatavots Zalcburgā, divos oriģināleksemplāros, divi tūkstoši sestā gada piektajā maijā, angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un gruzīnu valodā.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         Za Europsku zajednicu

         Por la República de Croacia
         Za Chorvatskou republiku
         For Republikken Kroatien
         Für die Republik Kroatien
         Horvaatia Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία της Κροατίας
         For the Republic of Croatia
         Pour la République de Croatie
         Per la Repubblica di Croazia
         Horvātijas Republikas vārdā
         Kroatijos Respublikos vardu
         A Horvát Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Kroazja
         Voor de Republiek Kroatië
         W imieniu Republiki Chorwacji
         Pela República da Croácia
         Za Chorvátsku republiku
         Za Republiko Hrvaško
         Kroatian tasavallan puolesta
         För Republiken Kroatien
         Za Republiku Hrvatsku

   I PIELIKUMS
   Nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

               a)

               Horvātijas un Eiropas Kopienas dalībvalstu gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā ir noslēgti, parakstīti un/vai tiek piemēroti provizoriski:

                           —

                           Austrijas Federālās valdības un Horvātijas Republikas valdības nolīgums par gaisa satiksmes pakalpojumiem, parakstīts Vīnē, 1994. gada 23. jūnijā, ar vēlākiem grozījumiem (turpmāk “Horvātijas un Austrijas nolīgums”).

                           —

                           Beļģijas Karalistes valdības un Horvātijas Republikas valdības nolīgums par gaisa transportu, parakstīts Zagrebā, 1996. gada 12. martā (turpmāk “Horvātijas un Beļģijas nolīgums”).
                           Jaunākie grozījumi attiecīgi izdarīti ar 2003. gada 28. aprīļa un 2. maija vēstuļu apmaiņu.

                           —

                           Čehijas Republikas valdības un Horvātijas Republikas valdības nolīgums par gaisa satiksmes pakalpojumiem, parakstīts Prāgā, 1999. gada 22. janvārī (turpmāk “Horvātijas un Čehijas Republikas nolīgums”).

                           —

                           Dānijas Karalistes valdības un Horvātijas Republikas valdības nolīgums par gaisa satiksmes pakalpojumiem, parakstīts Oslo, 1996. gada 6. martā (turpmāk “Horvātijas un Dānijas nolīgums”).

                           —

                           Igaunijas Republikas valdības un Horvātijas Republikas valdības gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums, parakstīts Zagrebā, 2004. gada 31. martā (turpmāk “Horvātijas un Igaunijas nolīgums”).

                           —

                           Francijas Republikas valdības un Horvātijas Republikas valdības nolīgums par gaisa transportu, parakstīts Zagrebā, 1997. gada 27. janvārī (turpmāk “Horvātijas un Francijas nolīgums”).
                           Jālasa kopā ar Dubrovnikā 1996. gada 29. augustā parakstīto saprašanās memorandu.

                           —

                           Vācijas Federatīvās Republikas un Horvātijas Republikas gaisa transporta nolīgums, parafēts un pievienots Bonnā 1997. gada 23. jūlijā parakstītajam saprašanās memorandam kā 2. pielikums (turpmāk “Horvātijas un Vācijas nolīgums”).
                           Jaunākie papildinājumi izdarīti ar Dubrovnikā 1998. gada 4. jūnijā parakstīto saprašanās memorandu.

                           —

                           Grieķijas Republikas valdības un Horvātijas Republikas valdības gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums, parakstīts Atēnās, 2001. gada 27. februārī (turpmāk “Horvātijas un Grieķijas nolīgums”).

                           —

                           Ungārijas Republikas valdības un Horvātijas Republikas valdības gaisa transporta nolīgums, parakstīts Vīnē, 1995. gada 7. jūnijā (turpmāk “Horvātijas un Ungārijas nolīgums”).

                           —

                           Horvātijas Republikas valdības un Īrijas valdības nolīgums par gaisa transportu, parafēts Dublinā, 1995. gada 11. decembrī (turpmāk “Horvātijas un Īrijas nolīgums”).

                           —

                           Itālijas Republikas valdības un Horvātijas Republikas valdības nolīgums par gaisa satiksmes pakalpojumiem, parakstīts Romā, 1998. gada 8. jūlijā (turpmāk “Horvātijas un Itālijas nolīgums”).

                           —

                           Latvijas Republikas valdības un Horvātijas Republikas valdības gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums, parakstīts Rīgā, 1999. gada 18. oktobrī (turpmāk “Horvātijas un Latvijas nolīgums”).

                           —

                           Luksemburgas Lielhercogistes valdības un Horvātijas Republikas valdības nolīgums par gaisa satiksmes pakalpojumiem, parakstīts Dubrovnikā, 1996. gada 24. jūlijā (turpmāk “Horvātijas un Luksemburgas nolīgums”).

                           —

                           Maltas valdības un Horvātijas Republikas valdības nolīgums par gaisa satiksmes pakalpojumiem starp šīm valstīm un ārpus to attiecīgām teritorijām, parakstīts Valetā, 1995. gada 13. oktobrī (turpmāk “Horvātijas un Maltas nolīgums”).

                           —

                           Nīderlandes Karalistes un Horvātijas Republikas gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums, parakstīts Zagrebā, 1996. gada 30. aprīlī (turpmāk “Horvātijas un Nīderlandes nolīgums”).

                           —

                           Polijas Republikas valdības un Horvātijas Republikas valdības nolīgums par civilo gaisa transportu, parafēts Varšavā, 1996. gada 19. jūnijā (turpmāk “Horvātijas un Polijas nolīgums”).
                           Tas jālasa kopā ar Varšavā 1995. gada 28. aprīlī parakstīto apstiprināto protokolu.

                           —

                           Horvātijas Republikas un Portugāles Republikas gaisa transporta nolīgums, parafēts un pievienots Zagfrebā 2002. gada 27. jūnijā parakstītajam saprašanās memorandam kā 2. papildpielikums (turpmāk “Horvātijas un Portugāles nolīgums”).

                           —

                           Slovākijas Republikas valdības un Horvātijas Republikas valdības gaisa transporta nolīgums, parakstīts Zagrebā, 1996. gada 12. februārī (turpmāk “Horvātijas un Slovākijas nolīgums”).

                           —

                           Slovēnijas Republikas un Horvātijas Republikas nolīgums par regulāriem gaisa satiksmes pakalpojumiem, parakstīts Brdoprikranju, 1994. gada 8. jūlijā (turpmāk “Horvātijas un Slovēnijas nolīgums”).
                           Jaunākie grozījumi attiecīgi izdarīti ar 1999. gada 5. jūlija pielikumu.

                           —

                           Spānijas Karalistes un Horvātijas Republikas gaisa transporta nolīgums, parakstīts Madridē, 1997. gada 21. jūlijā (turpmāk “Horvātijas un Spānijas nolīgums”).

                           —

                           Zviedrijas Karalistes valdības un Horvātijas Republikas valdības nolīgums par gaisa satiksmes pakalpojumiem, parakstīts Oslo, 1996. gada 6. martā (turpmāk “Horvātijas un Zviedrijas nolīgums”).

                           —

                           Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes valdības un Horvātijas Republikas valdības nolīgums par gaisa satiksmes pakalpojumiem, parakstīts Zagrebā, 1996. gada 21. februārī (turpmāk “Horvātijas un Apvienotās Karalistes nolīgums”).

               b)

               Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi un citi dokumenti, ko parafējusi vai parakstījusi Horvātija un Eiropas Kopienas dalībvalstis, un kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un ko nepiemēro provizoriski:

                           —

                           Lietuvas Republikas valdības un Horvātijas Republikas valdības gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgums, parafēts Zagrebā, 2002. gada 4. decembrī (turpmāk “Horvātijas un Lietuvas nolīgums”).

         II PIELIKUMS
   To pantu saraksts, kuri ir uzskaitīti šā nolīguma I pielikumā un minēti tā 2. līdz 5. pantā

               a)

               Izraudzīšanās, ko veic dalībvalsts:

                           —

                           Horvātijas un Austrijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Beļģijas nolīguma 3. un 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Čehijas Republikas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Dānijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Igaunijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Francijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Grieķijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Ungārijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Īrijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Itālijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Latvijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Lietuvas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Luksemburgas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Maltas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Nīderlandes nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Polijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Portugāles nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Slovākijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Slovēnijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Spānijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Zviedrijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Horvātijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants.

               b)

               Pilnvaru vai atļauju atteikumi, atsaukumi, to pārtraukšana vai ierobežošana:

                           —

                           Horvātijas un Austrijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Beļģijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Horvātijas un Čehijas Republikas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Dānijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Igaunijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Francijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Horvātijas un Grieķijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Ungārijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Īrijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Itālijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Horvātijas un Latvijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Lietuvas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Luksemburgas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Maltas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Nīderlandes nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Polijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Portugāles nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Slovākijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Slovēnijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Horvātijas un Spānijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Zviedrijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Horvātijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants.

               c)

               Reglamentējoša kontrole:

                           —

                           Horvātijas un Čehijas Republikas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Horvātijas un Igaunijas nolīguma 15. pants;

                           —

                           Horvātijas un Vācijas nolīguma 12. pants;

                           —

                           Horvātijas un Grieķijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Horvātijas un Latvijas nolīguma 16. pants;

                           —

                           Horvātijas un Lietuvas nolīguma 15. pants;

                           —

                           Horvātijas un Portugāles nolīguma 15. pants.

               d)

               Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:

                           —

                           Horvātijas un Austrijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Horvātijas un Beļģijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Horvātijas un Čehijas Republikas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Horvātijas un Dānijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Horvātijas un Igaunijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Horvātijas un Francijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Horvātijas un Vācijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Horvātijas un Grieķijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Horvātijas un Ungārijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Horvātijas un Īrijas nolīguma 13. pants;

                           —

                           Horvātijas un Itālijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Horvātijas un Latvijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Horvātijas un Lietuvas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Horvātijas un Luksemburgas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Horvātijas un Maltas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Horvātijas un Nīderlandes nolīguma 9. pants;

                           —

                           Horvātijas un Polijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Horvātijas un Portugāles nolīguma 6. pants;

                           —

                           Horvātijas un Slovākijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Horvātijas un Slovēnijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Horvātijas un Spānijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Horvātijas un Zviedrijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Horvātijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 8. pants.

               e)

               Iekšējo pārvadājumu tarifi Eiropas Kopienā:

                           —

                           Horvātijas un Austrijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Horvātijas un Beļģijas nolīguma 13. pants;

                           —

                           Horvātijas un Čehijas Republikas nolīguma 13. pants;

                           —

                           Horvātijas un Dānijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Horvātijas un Igaunijas nolīguma 13. pants;

                           —

                           Horvātijas un Francijas nolīguma 17. pants;

                           —

                           Horvātijas un Vācijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Horvātijas un Grieķijas nolīguma 14. pants;

                           —

                           Horvātijas un Ungārijas nolīguma 13. pants;

                           —

                           Horvātijas un Īrijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Horvātijas un Itālijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Horvātijas un Latvijas nolīguma 13. pants;

                           —

                           Horvātijas un Lietuvas nolīguma 13. pants;

                           —

                           Horvātijas un Luksemburgas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Horvātijas un Maltas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Horvātijas un Nīderlandes nolīguma 5. pants;

                           —

                           Horvātijas un Polijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Horvātijas un Portugāles nolīguma 19. pants;

                           —

                           Horvātijas un Slovākijas nolīguma 12. pants;

                           —

                           Horvātijas un Slovēnijas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Horvātijas un Spānijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Horvātijas un Zviedrijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Horvātijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 7. pants.

         III PIELIKUMS
   Citas valstis, kas minētas šā nolīguma 2. pantā

               a)

               Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               b)

               Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               c)

               Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               d)

               Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu).


title: 2005/490/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 7. jūlijs), ar ko izbeidz antidempinga procedūru par Taivānas un Vjetnamas izcelsmes dažu cauruļu veidgabalu importu

text:
               8.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 175/21

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2005. gada 7. jūlijs),
   ar ko izbeidz antidempinga procedūru par Taivānas un Vjetnamas izcelsmes dažu cauruļu veidgabalu importu
   (2005/490/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“antidempinga pamatregulu”), un jo īpaši tās 9. pantu,
   apspriežoties ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   I.   PROCEDŪRA

               (1)

               Komisija pēc apspriedēm ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2)2004. gada 11. augustā paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Taivānas vai Vjetnamas izcelsmes cauruļu veidgabalu (izņemot lietus cauruļu veidgabalus, atlokus un vītņotus cauruļu veidgabalus) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsošo tēraudu), kam lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm un ko izmanto sadurmetināšanai vai citiem nolūkiem, un pašlaik klasificē ar KN kodiem 7307 93 11, 7307 93 19, 7307 99 30 un 7307 99 90, importu Kopienā.

               (2)

               Antidempinga procedūru uzsāka pēc tam, kad atbilstoši antidempinga pamatregulas 5. pantam tika saņemta sūdzība, ko 2004. gada 28. jūnijā Eiropas Savienības Sadurmetināšanas piederumu rūpniecības aizsardzības komiteja (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza to ražotāju vārdā, kuri veido šo piederumu produkcijas lielāko daļu Kopienā, šajā gadījumā vairāk kā 60 %. Sūdzībā ietverti prima facie pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un tā rezultātā izraisītajiem materiālajiem zaudējumiem, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu procedūras uzsākšanu.

               (3)

               Komisija par procedūras uzsākšanu oficiāli informēja Vjetnamas un Taivānas importētājus/tirgotājus un to asociācijas, piegādātājus un lietotājus, ko tas skar, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts pārstāvjus un Kopienas ražotājus – sūdzības iesniedzējus. Ieinteresētajām personām laika periodā, kāds noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu, tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmus savus viedokļus un pieprasīt uzklausīšanu.

         II.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

               (4)

               Sūdzības iesniedzējs ar 2005. gada 23. marta vēstuli Komisijai oficiāli atsauca sūdzību.

               (5)

               Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 9. panta 1. punktu, ja sūdzību atsauc, procedūru var izbeigt, ja vien šāda izbeigšana nav pretrunā Kopienas interesēm.

               (6)

               Komisija uzskatīja, ka pašreizējā procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā neatklāja apsvērumus, kas norādītu, ka šī procedūras izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētās personas attiecīgi tika informētas un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes. Tomēr piezīmes netika saņemtas.

               (7)

               Tādēļ Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz Taivānas un Vjetnamas izcelsmes dažu cauruļu veidgabalu importu Kopienā jāizbeidz, nepiemērojot antidempinga pasākumus.

               (8)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Padomdevējas komitejas atzinumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Taivānas vai Vjetnamas izcelsmes cauruļu veidgabalu (izņemot lietus cauruļu veidgabalus, atlokus un vītņotus cauruļu veidgabalus) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsošo tēraudu), kam lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm un ko izmanto sadurmetināšanai vai citiem nolūkiem, un pašlaik klasificē ar KN kodiem 7307 93 11, 7307 93 19, 7307 99 30 un 7307 99 90, importu Kopienā.

      Briselē, 2005. gada 7. jūlijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Peter MANDELSON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

      (2)  OV C 203, 11.8.2004., 5. lpp.


title: 2014/654/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 8. septembris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Spānijas

text:
               9.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 268/12

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 8. septembris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Spānijas

      (2014/654/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumus 2009/1014/ES (1) un 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. Ar Padomes Lēmumu 2011/661/ES (3)2011. gada 3. oktobrīCarmen María SANDOVAL SÁNCHEZ kundze tika iecelta par locekļa aizstājēju līdz 2015. gada 25. janvārim.

               (2)

               Pēc Ramón Luis VALCÁRCEL SISO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. Pēc Carmen María SANDOVAL SÁNCHEZ kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekli:

                           —

                              Alberto GARRE LÓPEZ kungs, Presidente de la Comunidad Autónoma de la Región de Murcia;

         un

               b)

               par locekļa aizstājēju:

                           —

                              Manuel PLEQUEZUELO ALONSO kungs, Director General de Participación Ciudadana, Unión Europea y Acción Exterior de la Comunidad Autónoma de la Región de Murcia.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 8. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. GOZI

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.

      (3)  OV L 263, 7.10.2011., 18. lpp.


title: Padomes Lēmums (2004. gada 30. marts), par tā nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, kas attiecas uz Nolīguma par muitu sadarbību un savstarpēju palīdzību muitas lietās pastiprināšanu un paplašināšanu, lai tajā iekļautu sadarbību konteineru drošības un ar to saistītās lietās

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0634

Oficiālais Vēstnesis L 304 , 30/09/2004 Lpp. 0032 - 0033

		Padomes Lēmums(2004. gada 30. marts),par tā nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, kas attiecas uz Nolīguma par muitu sadarbību un savstarpēju palīdzību muitas lietās pastiprināšanu un paplašināšanu, lai tajā iekļautu sadarbību konteineru drošības un ar to saistītās lietās(2004/634/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā(1) Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu Nolīgumā par muitu sadarbību un savstarpēju palīdzību muitas lietās [1] (CMAA) ir paredzēta iespēja to paplašināt, lai paaugstinātu muitu sadarbības līmeni un papildinātu to, noslēdzot nolīgumus par konkrētām nozarēm vai lietām;(2) Komisija Kopienas vārdā ir veikusi sarunas par nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko pastiprina un paplašina CMAA, lai tajā iekļautu sadarbību konteineru drošības un ar to saistītās lietās (Nolīgums);(3) ar Nolīgumu paplašina Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu muitu sadarbību attiecībā uz konteineru drošību un ar to saistītām lietām. Tajā paredzēts ātri un veiksmīgi izvērst konteineru drošības iniciatīvu visās Kopienas ostās, kas atbilst attiecīgām prasībām. Nolīgumā ir izklāstīta arī darba programma turpmākiem īstenošanas pasākumiem, to skaitā riska pārvaldības metožu standartu izstrādei, informācijai, kas vajadzīga, lai identificētu augsta riska sūtījumus, ko importē Pusēs, un nozares partnerības programmām;(4) muitas kontroles standartu ārējā saskaņošana ar Amerikas Savienotajām Valstīm ir vajadzīga, lai nodrošinātu piegādes ķēdes drošību, vienlaikus garantējot likumīgas konteineru tirdzniecības nepārtrauktu plūsmu. Īpaši svarīgi ir nodrošināt, lai visas Kopienas ostas varētu piedalīties konteineru drošības iniciatīvā, pamatojoties uz vienotiem principiem, un lai Amerikas Savienoto Valstu (ASV) ostās tiktu veicināti salīdzināmi standarti. Tādējādi Nolīguma tiešais mērķis un saturs attiecas uz likumīgas tirdzniecības veicināšanu starp Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, vienlaikus savstarpēji nodrošinot augsta līmeņa drošību, ļaujot sadarboties darbību attīstīšanā konkrētās kontroles jomās, kuras ir Kopienas kompetencē;(5) dalībvalstīm jābūt iespējai izvērst konteineru drošības iniciatīvu visās Kopienas ostās, vienojoties ar Amerikas Savienotajām Valstīm par to Kopienas ostu identifikāciju, kuras piedalās konteineru drošības iniciatīvā, un paredzot ASV muitas ierēdņu izvietošanu tajās, vai minētajam mērķim saglabāt spēkā visas esošās principu deklarācijas, ja šīs vienošanās atbilst Līgumam un ir saderīgas ar CMAA, ko paplašina ar Nolīgumu;(6) jānodrošina dalībvalstu un Kopienas institūciju cieša savstarpējā sadarbība, lai turpmāk pastiprinātu un paplašinātu muitu sadarbību saskaņā ar paplašināto CMAA;(7) tādēļ ir jānosaka apspriežu procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstis, kas paredzējušas veikt sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par lietām, uz kurām attiecas paplašinātais CMAA, par šādu nodomu tūlīt paziņo un sniedz attiecīgo informāciju. Ja kāda dalībvalsts vai Komisija pieprasa, tad informācijai īsā laikā jābūt apspriežamai starp dalībvalstīm un Komisiju;(8) apspriežu galvenajam mērķim ir jābūt šādam – veicināt informācijas apmaiņu un nodrošināt to, ka vienošanās ir saskaņā ar Līgumu un kopējo politiku, īpaši kopējo sistēmu sadarbībai ar Amerikas Savienotajām Valstīm, kas izklāstīta paplašinātajā CMAA;(9) ja Komisija uzskata, ka vienošanās, ko kāda dalībvalsts vēlas īstenot ar Amerikas Savienotajām Valstīm, nav saderīga ar paplašināto CMAA vai ka attiecīgais jautājums ir jāizskata saistībā ar paplašināto CMAA, tad tai ir attiecīgi jāinformē dalībvalsts;(10) apspriežu procedūra nedrīkst ierobežot dalībvalstu un Kopienas attiecīgo kompetenci slēgt paredzētās vienošanās;(11) Nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Kopienas vārdā apstiprina Eiropas Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu Nolīgumu par tā nolīguma pastiprināšanu un paplašināšanu, kas attiecas uz muitu sadarbību un savstarpēju palīdzību muitas lietās, lai tajā iekļautu sadarbību konteineru drošības un ar to saistītās lietās (Nolīgums).Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir tiesīgs izraudzīties personu(-as), kas ir pilnvarota(s) parakstīt Nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.3. pants1. Dalībvalstis var saglabāt spēkā vai noslēgt vienošanās ar Amerikas Savienotajām Valstīm, lai Kopienas ostas iesaistītu konteineru drošības iniciatīvā. Visās šādās vienošanās ietver atsauci uz paplašināto CMAA un šādas vienošanās atbilst CMAA, tostarp obligātajiem standartiem, ja tie ir pieņemti.Komisija un attiecīgās dalībvalstis var savstarpēji apspriesties, lai nodrošinātu to, ka šādas vienošanās atbilst paplašinātajam CMAA.2. Pirms dalībvalsts sāk sarunas par vienošanos ar Amerikas Savienotajām Valstīm attiecībā uz lietām, kas nav minētas 1. punktā, bet uz ko attiecas paplašinātais CMAA, tā par to paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm un paziņojumā sniedz visu attiecīgo informāciju.3. Dalībvalstis vai Komisija astoņu darbdienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas var pieprasīt apspriedes ar pārējām dalībvalstīm un Komisiju. Šādas apspriedes rīko trīs nedēļu laikā pēc paziņojuma saņemšanas. Ja jautājums ir steidzams, tad apspriedes notiek tūlīt.4. Komisija vēlākais piektajā dienā pēc apspriežu pabeigšanas sniedz rakstisku atzinumu par paziņoto vienošanos saderību ar paplašināto CMAA, vajadzības gadījumā minot vajadzību attiecīgo jautājumu izskatīt saistībā ar Nolīgumu.5. Apspriedes notiek komitejā, kas izveidota ar 247. pantu 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi [2].6. Dalībvalstis nosūta Komisijai un pārējām dalībvalstīm 1. un 2. punktā minēto vienošanos eksemplāru, kā arī to denonsējumu vai grozījumus.Briselē, 2004. gada 30. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. McDowell[1] OJ L 222, 12.8.1997, p. 17.[2] OJ L 302, 19.10.1992, p. 1. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2700/2000 (OJ L 311, 12.12.2000, p. 17).--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (1997. gada 27. janvāris) par vēstuļu apmaiņas noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā, kurā ir fiksēta vienota izpratne par starptautiskas sadarbības zinātnē un attīstībā darbību principiem automatizētu ražošanas sistēmu (IMS) jomā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Japānu, Kanādu un EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31997D0378

Oficiālais Vēstnesis L 161 , 18/06/1997 Lpp. 0001 - 0001

		Padomes Lēmums(1997. gada 27. janvāris)par vēstuļu apmaiņas noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā, kurā ir fiksēta vienota izpratne par starptautiskas sadarbības zinātnē un attīstībā darbību principiem automatizētu ražošanas sistēmu (IMS) jomā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Japānu, Kanādu un EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici(97/378/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 130.m pantu, saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 228. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā starptautiska sadarbība automatizētu ražošanas sistēmu jomā nostiprinās Kopienas zinātnisko un tehnisko bāzi rūpniecībā un sekmēs Kopienas rūpniecības konkurētspēju;tā kā divu gadu priekšizpēte par starptautisku sadarbību automatizētu ražošanas sistēmu jomā ir pierādījusi, ka šādai sadarbībai ir pievienotā vērtība;tā kā Padome ir pilnvarojusi Komisiju apspriest vienotu izpratni ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Japānu, Kanādu un EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici;tā kā vienota izpratne vēstuļu apmaiņas veidā tika panākta ar ārpuskopienas valstīm,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo apstiprina vēstuļu apmaiņu, kurā ir fiksēta vienota izpratne par starptautiskas sadarbības zinātnē un attīstībā darbību principiem automatizētu ražošanas sistēmu jomā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Japānu, Kanādu un EBTA valstīm Norvēģiju un Šveici.Vēstuļu apmaiņas teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu, kas būtu pilnvarota parakstīt 1. pantā minēto vēstuļu apmaiņu, lai tā kļūtu saistoša Kopienai.Briselē, 1997. gada 27. janvārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Zalm[1] OV Nr. C 20, 20.1.1997., 371. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Lēmums (1992. gada 22. decembris), ar ko apstiprina administratīvas vienošanās, kas paredzētas nolīgumā par tranzītu starp Eiropas Kopienu un Austriju un nolīgumā par tranzītu starp Eiropas Kopienu un Šveici

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993D0117

Oficiālais Vēstnesis L 047 , 25/02/1993 Lpp. 0027 - 0027 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 21 Lpp. 0049  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 21 Lpp. 0049

		Komisijas Lēmums(1992. gada 22. decembris),ar ko apstiprina administratīvas vienošanās, kas paredzētas nolīgumā par tranzītu starp Eiropas Kopienu un Austriju un nolīgumā par tranzītu starp Eiropas Kopienu un Šveici(93/117/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā nolīgumu par tranzītu starp Eiropas Kopienu un Austriju, nolīgumu par tranzītu starp Eiropas Kopienu un Šveici un lēmumus par nolīgumu noslēgšanu, kurus Padome pieņēma 1992. gada 27. novembrī un 1992. gada 30. novembrī,ņemot vērā, ka šo nolīgumu īstenošanai ir nepieciešamas administratīvās vienošanās:- nolīgums ar Austriju paredz ekopunktu sistēmas ieviešanu, kas paredzēta ekonomisko un ekoloģisko interešu līdzsvarošanai,- nolīgums ar Šveici paredz izņēmumu pastāvošajā svara limitā Šveicē 28 t smagajiem kravas automobiļiem,PIEŅEM ŠO LĒMUMU.1. pantsAdministratīvā vienošanās par tranzītu starp Eiropas Kopienu un Austriju un administratīvā vienošanās par tranzītu starp Eiropas Kopienu un Šveici ir apstiprinātas Kopienas vārdā.2. pantsKomisijas loceklis, kas atbildīgs par transportu, vai viņa norīkota persona ir tiesīga parakstīt administratīvās vienošanās Komisijas vārdā.Briselē, 1992. gada 22. decembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisKarel van Miert--------------------------------------------------Administratīvā Vienošanās,ar ko nosaka Eiropas Kopienas un Austrijas Republikas nolīgumā par preču tranzītu pa autoceļiem un dzelzceļu minētās ekopunktu sistēmas spēkā stāšanās dienu un ieviešanas kārtībuSaskaņā ar Eiropas Kopienas un Austrijas Republikas nolīguma par preču tranzītu pa autoceļiem un dzelzceļu 24. panta 4. punktu (turpmāk tekstā "Tranzīta nolīgums"), kompetentās iestādes, proti:KOPIENAS VĀRDĀ —Eiropas Kopienu Komisija unAUSTRIJAS VĀRDĀ —Federālais Valsts ekonomikas un transporta ministrs,ņemot vērā Tranzīta nolīgumā minētās ekopunktu sistēmas stāšanos spēkā un ar to saistītās procedūras,ir vienojušās par turpmāko.1. pantsEkopunktu sistēma stājas spēkā 1993. gada 1. janvārī.2. pants1. Kopējais 1991. gadā veikto tranzīta braucienu skaits (komercpārvadājumi, braucieni savām vajadzībām vai tukšbraucieni) ar Eiropas kopienā reģistrētiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem (Tranzīta nolīguma 15. panta 4. punkta 2. apakšpunkts) ir 1264000.2. Kopējais 1991. gadā veikto tranzīta braucienu skaits (komercpārvadājumi, braucieni savām vajadzībām vai tukšbraucieni) ar Austrijas Republikā reģistrētiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem (Tranzīta nolīguma 15. panta 8. punkts) ir 211100.3. pants1. Smagā kravas transportlīdzekļa vadītājs tranzīta braucienā ved līdzi un pēc uzraudzības iestāžu pieprasījuma uzrāda pienācīgi aizpildītu veidlapu vai Austrijā izdotu apliecību, kas apstiprina samaksu par ekopunktiem attiecīgajā braucienā un kas atbilst A pielikumā sniegtajam paraugam, un ir pazīstama ar nosaukumu "ekokarte".Austrijas kompetentās iestādes izsniedz šīs vienošanās A pielikumā norādīto veidlapu, saņemot samaksu par veidlapas pavairošanas un izplatīšanas izdevumiem un par ekopunktiem.2. Tāda smagā kravas transportlīdzekļa vadītājs, kas reģistrēts pēc 1990. gada 1. oktobra, ved līdzi un pēc pieprasījuma uzrāda par šā transportlīdzekļa slāpekļa oksīda izmešu pierādījumu arī standartveida COP dokumentu, kura paraugs sniegts B pielikumā. Smagajiem kravas transportlīdzekļiem, kas pirmoreiz reģistrēti līdz 1990. gada 1. oktobrim vai attiecībā uz kuriem nav šāda dokumenta, par COP vērtību pieņem 15,8 g/kWh.Līgumslēdzējas puses rakstiski dara viena otrai zināmas valsts iestādes, kas ir pilnvarotas izsniegt iepriekš minētos dokumentus.3. Tranzīta braucienus, ko veic C pielikumā uzskaitītajos apstākļos vai ar ETMK atļaujām, atbrīvo no ekopunktu sistēmas.4. pants1. Vajadzīgo ekopunktu skaitu pievieno 3. panta 1. punktā minētajai veidlapai un dzēš. Ekopunktus dzēš, parakstot veidlapu tā, lai paraksts plestos pāri gan ekopunktiem, gan veidlapai, kurai tie pievienoti. Paraksta vietā var izmantot zīmogu.2. Transportlīdzeklim iebraucot Austrijas teritorijā, atbilstīgi aizpildītu veidlapu ar vajadzīgo ekopunktu skaitu nodod uzraudzības iestādēm, kuras atdod atpakaļ veidlapas kopiju ar maksājuma apstiprinājumu.Ja smagais kravas transportlīdzeklis ir reģistrēts Austrijā, maksājuma apstiprinājumu kopā ar COP dokumentu uzrāda dalībvalsts uzraudzības iestādēm, iebraucot Itālijā vai Vācijā vai izbraucot no šīm valstīm. Maksājuma apstiprinājuma kopiju uzrāda muitas iestādēm, iebraucot valstī.Austrijā reģistrētiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem, kas veic tranzīta braucienus uz Itāliju vai no tās, vai veic braucienus, kas pēc Austrijas šķērsošanas turpinās Vācijā, izmanto īpašus ekopunktus. To izmantošanu reģistrē maksājuma apstiprinājumā. Austrijas smagajiem kravas transportlīdzekļiem atvēlēto ekopunktu skaitu šādiem braucieniem ik gadus nosaka Tranzīta komiteja, kura izveidota saskaņā ar Tranzīta nolīguma 21. pantu.3. Ja tranzīta brauciena laikā nomaina vilcēju, iebraucot izdotais maksājuma apstiprinājums ir derīgs un ir jāsaglabā. Ja jaunās velkošās vienības COP vērtība pārsniedz veidlapā norādīto vērtību, par jaunajai kartei pievienotajiem papildu ekopunktiem samaksā, izbraucot no valsts.4. Braucieniem, kuros vajadzīgi ekopunkti, 3. panta 1. punktā noteiktā veidlapa aizstāj visas Austrijas veidlapas, kas līdz šim izmantotas transporta statistikā.5. Kopienas un Austrijas iestādes regulāri ziņo viena otrai izmantoto punktu skaitu. Veidlapu oriģinālus vai kopijas ar dzēstajiem ekopunktiem vajadzības gadījumā dara pieejamus atsevišķām valsts iestādēm.5. pants1. Līgumslēdzējas puses saskaņā ar Tranzīta nolīguma 16. pantu nodrošina, ka Austrijā izdotus maksājuma apstiprinājumus par Itālijā vai Vācijā vajadzīgajiem ekopunktiem atzīst par Austrijā un dalībvalstīs Vācijā un Itālijā agrāk izmantoto atļauju aizstājējiem. Itālijā šāds maksājuma apstiprinājums aizstāj biļeti bilaterālam braucienam par puscenu vienam braucienam, bet Vācijā — atļauju veikt bilaterālus braucienus turp un atpakaļ.Austrijā reģistrētiem smagajiem kravas transportlīdzekļiem, kas izbrauc no Itālijas, pienācīgi aizpildīta 3. panta 1. punktā minētās veidlapas kopija ar Itālijā vajadzīgo ekopunktu skaitu aizstāj paredzēto atļauju.2. Braucienus, kuros Austrijas robeža tiek šķērsota vienreiz vilcienā, ar parasto dzelzceļa transportu vai kombinētā transporta pārvadājumā, vai robeža tiek šķērsota pa autoceļu tieši pirms robežas šķērsošanas pa dzelzceļu vai pēc tās, neuzskata par tranzīta braucieniem Tranzīta nolīguma izpratnē, bet gan par bilaterāliem braucieniem.6. pants1. Ekopunktus, kas noteikti saskaņā ar Tranzīta nolīguma 15. panta 5. punkta 1. apakšpunktu, pārdrukā līdz ar gadu, kurā tie ir derīgi. Tos var izmantot no 1. janvāra gadā, kurā tie ir derīgi, līdz nākamā gada 31. janvārim.2. Līgumslēdzējas puses izdod viena otrai tām pienākošo ekopunktu skaitu divās vienādās daļās. Pirmo daļu piegādā trīs mēnešus pirms katra kalendārā gada sākuma, bet otro daļu pēc tā.Apstākļos, kas paredzēti Tranzīta nolīguma 15. panta 5. punkta 2. apakšpunktā, otro daļu samazina par tādu ekopunktu skaitu, kāds aprēķināts, izmantojot Tranzīta nolīguma IX pielikuma 4. punktā noteikto metodi.7. pantsTranzīta komitejas darba grupa, kuru veido abu Līgumslēdzēju pušu pārstāvji, pārrauga ekopunktu sistēmas, kā arī pārkāpumu novēršanas pasākumu ieviešanu un uzraudzību. Darba grupai ir pieeja visiem attiecīgajiem dokumentiem, un tā sanāk pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma.8. pants1. Smago kravas transportlīdzekļu vadītājus vai uzņēmumus par Tranzīta nolīguma vai šīs administratīvās vienošanās pārkāpumiem sauc pie atbildības saskaņā ar attiecīgajā valstī spēkā esošajiem tiesību aktiem. Atkārtotu pārkāpumu gadījumā attiecīgajam vadītājam vai uzņēmumam var uz laiku aizliegt darboties starptautisko pārvadājumu jomā.2. Austrijas, Kopienas un dalībvalstu kompetentās iestādes katra atbilstīgi savai kompetencei sniedz savstarpēju administratīvu palīdzību, lai izmeklētu Tranzīta nolīguma vai šīs administratīvās vienošanās pārkāpumus un sauktu par tiem pie atbildības, un jo īpaši lai nodrošinātu 3. pantā precizēto dokumentu pareizu izmantošanu un kārtošanu.3. Ja uzraudzības iestādēm neuzrāda 3. pantā norādītās ekokartes, kā paredzēts šīs vienošanās noteikumos, ja šāda veidlapa ir nepilnīga vai acīmredzami nepareiza vai ja ekopunkti nav pareizi pievienoti, uzraudzības iestādes, pienācīgi ievērojot attiecīgās valsts tiesību aktos definēto proporcionalitātes principu, var atteikt atļauju brauciena turpināšanai.Tranzīta komiteja ir vispārēji atbildīga par Tranzīta nolīguma ieviešanu un pareizu piemērošanu.9. pantsLīgumslēdzējas puses patur tiesības sešus mēnešus pēc ekopunktu sistēmas stāšanās spēkā veikt kopīgu tās ieviešanas pasākumu pārskatīšanu ar mērķi veikt jebkādus nepieciešamos grozījumus, kopēji vienojoties.10. pantsŠī administratīvā vienošanās stājas spēkā tajā pašā dienā, kad Tranzīta nolīgums.11. pantsŠī vienošanās ir sastādīta divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāliešu, portugāļu, spāņu un vācu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.Vīnē, 1992. gada 23. decembrīAustrijas Republikas Federālā Valsts ekonomikas un transporta ministra vārdā —G. HanreichEiropas Kopienu Komisijas vārdā —J. Erdmenger--------------------------------------------------Administratīvā Vienošanāspar papildu atļauju izsniegšanas sistēmas piemērošanu, kas noteikta ar Eiropas Kopienas un Šveices Nolīgumu par preču pārvadājumiem pa autoceļiem un dzelzceļuSATURS 1. pants Mērķis …2. pants Pārvaldes centrs …3. pants Darbības joma …4. pants Pārvadātās preces …5. pants Kombinēto dzelzceļa pārvadājumu jaudas noslodze …6. pants Rezervācijas procedūras …7. pants Procedūra, ko pielieto kombinēto pārvadājumu dzelzceļa jaudu pilnīgas izmantošanas gadījumā …8. pants Atļauju izsniegšanas procedūras …9. pants Pārbaudes …10. pants Sadarbības iestāde …11. pants Administratīvā sadarbība un sankcijas …12. pants Stāšanās spēkā …13. pants Valodas …Saskaņā ar 3. un 4. punktu II pozīcijā 6. pielikumā Eiropas Kopienas un Šveices Nolīgumam par preču pārvadājumiem pa autoceļiem un dzelzceļu (še turpmāk - "Nolīgums") kompetentās iestādes, protiKOPIENAS VĀRDĀ:Eiropas Kopienu Komisija,ŠVEICES VĀRDĀ:Federālais transporta, sakaru un enerģētikas departaments,ņemot vērā plānotās papildu atļauju izsniegšanas sistēmas piemērošanu,ir vienojušās par šādiem noteikumiem.1. pantsMērķisŠā nolīguma mērķis ir izveidot procedūras, kuru ietvaros Šveice izsniedz atbrīvojumus autotransporta līdzekļiem Bāzeles-Čiaso maršrutā, no 28 tonnu kopējā svara ierobežojuma autotransporta tranzītam, kā noteikts 3. un 4. punktā II pozīcijā Nolīguma 6. pielikumā. Ievieš atļauju izsniegšanas sistēmu šādiem izņēmumiem, še turpmāk — "papildu atļauju izsniegšanas sistēma".2. pantsPārvaldes centrsFederālais transporta birojs izveido un vada pārvaldes centru (še turpmāk — "Centrs") Bernē, kurš ir atbildīgs par atļauju izsniegšanu (sauktas arī par papildu atļaujām) autotransporta līdzekļiem saskaņā ar papildu atļauju izsniegšanas sistēmu.Centrs izsniedz atļaujas saskaņā ar turpmāk minētajiem nosacījumiem un ievērojot minētās procedūras.3. pantsDarbības jomaAtļaujas var izsniegt tikai Kopienā reģistrētiem autotransporta līdzekļiem.4. pantsPārvadājamās preces1. Atļaujas var izsniegt tikai attiecībā uz autotransporta līdzekļiem, ar kuriem pārvadā ātrbojīgas preces vai veic citus steidzamus pārvadājumus.2. Ātrbojīgu preču definēšanai jāatsaucas uz sarakstu, kas iekļauts Nolīgumā par starptautiskajiem ātrbojīgo pārtikas produktu pārvadājumiem un īpašu, tam paredzētu aprīkojumu (ATP). (Skatīt I pielikumu).3. Attiecībā uz citiem steidzamiem pārvadājumiem par tādiem uzskata pārvadājumus, kuru vēlāka piegāde rada būtisku vērtības samazinājumu vai arī kuri ir vajadzīgi tālākai pārstrādei vai tirdzniecībai noteiktā laika posmā, kas iepriekš nebija zināms.4. Steidzamu pārvadājumu vai ātrbojīgu preču pārvadāšanas gadījumā šādu preču daudzums attiecībā pret kopējo preču svaru nav izmantojams kā steidzamības iemesls.5. Jāņem vērā starptautiskās normas par bīstamu preču autopārvadājumiem un noteikumi to īstenošanai Šveicē.5. pantsKombinēto dzelzceļa pārvadājumu (KP) jaudas noslodzeDzelzceļa pārvadājumu jaudas noslodze attiecas gan uz kombinētajiem transporta pārvadājumiem ar vadītāju (VKP) un kombinētajiem transporta pārvadājumiem bez vadītāja (BKP). Jāņem vērā šādi noteikumi:1. Lai termināls būtu uzskatāms par tādu, jāizpilda šādi kritēriji:- termināls veic vismaz vienu pārvadājumu dienā kombinētajam transportam caur Šveici,- kombinēto pārvadājumu sabiedrībām un citiem šāda veida operatoriem, kas saistīti ar minēto pakalpojumu (še turpmāk — "uzņēmēji") un kas izmanto terminālu, jāpiedāvā veseli vilcieni vai, ne vēlāk kā līdz rezervācijas veikšanas brīdim, fiksēti sastāvi, kuri ir daļa no plānota vilciena,- termināls ir aprīkots ar elektronisko sakaru iekārtām.2. Terminālu saraksts, kuri atbilst šīm prasībām, dots II pielikumā. Sarakstu atjauninās Nolīguma 18. pantā paredzētā Apvienotā komiteja, tiklīdz un kad tiks izpildīti iepriekš minētie kritēriji.6. pantsRezervācijas procedūra1. Ekspeditoriem, kravas un transporta uzņēmējiem (še turpmāk — "nosūtītāji"), kuri vēlas iesaistīties papildu atļauju izsniegšanas sistēmā veicot kombinētos pārvadājumus, ir obligāti jārezervē iekraušanas vieta vilcienā.Rezervāciju pieteikumus pieņem tikai no nosūtītājiem, kuriem ir piemēroti transportlīdzekļi un kraušanas vienības kombinētajiem pārvadājumiem attiecīgajā līnijā.2. Rezervācija ir jāizmanto vai jāapstiprina pie uzņēmējiem ne agrāk kā 48 stundas un ne vēlāk kā 16 stundas pirms vilciena atiešanas. Ārkārtas gadījumos, kurus apstiprina kravas nosūtītājs, rezervāciju var veikt mazāk nekā 16 stundas pirms vilciena atiešanas. Rezervācijas izskata tādā secībā, kādā iesniegti pieteikumi. Ja rezervācijas termiņa pirmā vai pēdējā diena ir svētdiena vai valsts svētku diena, tad rezervācijas termiņu pagarina līdz Centra atvēršanas laikam iepriekšējā darbdienā.3. Kad rezervācija ir veikta, ja uzņēmējam vairs nav neizmantotas KP jaudas, kas atbilst kravas nosūtītāja pirmajai izvēlei, tad kravas nosūtītājs izmanto alternatīvos transporta veidus, lai nokļūtu paredzētajā galamērķī:- tas pats uzņēmējs tajā pašā terminālā piedāvā nākamo vilcienu: uzskata par pieņemamu, ka kravas nosūtītājs nākamo vilcienu, kas piedāvā KP pakalpojumus, gaida ne ilgāk kā sešas stundas;- pārceļ rezervāciju uz vilcienu, ko piedāvā tas pats uzņēmējs citā terminālā: pārcelšanu uzskata par pieņemamu ar nosacījumu, ka tā notiek plānotā maršruta virzienā un vilciens atiet ne vēlāk kā četras stundas pēc sākotnēji rezervētā vilciena atiešanas laika. Līdzīgi uzskata par pieņemamu, ja:- BKP gadījumā pārcelšana notiek 50 km rādiusā no sākotnēji rezervētā termināla vai- VKP gadījumā kravas nosūtītāju lūdz veikt pārcelšanu uz tuvāko saistīto terminālu. Šobrīd tas attiecas uz šādiem terminālu pāriem: Freiburga-Bāzele un Milāna-Lugāno. Vajadzības gadījumā Apvienotā komiteja šo sarakstu var papildināt;- tas pats vilciens tajā pašā terminālā: vajadzības gadījumā kravas nosūtītājs var veikt darbības, lai saņemtu vietu tajā pašā vilcienā no cita uzņēmēja ar salīdzināmiem nosacījumiem.4. Veicot rezervāciju, ja uzņēmēja attiecīgā KP jauda ir pilnībā izmantota un nav iespējami alternatīvi transporta veidi, uzņēmējs var pieteikties papildu atļaujai saskaņā ar 8. pantu.7. pantsProcedūra KP dzelzceļa jaudas pilnīgas izmantošanas gadījumā1. KP uzņēmējs saskaņā ar saviem noteikumiem nosaka, kad tā KP jauda ir izmantota un nākamajiem klientiem ir jāatsaka un jāliek tiem gaidīt. Par to nekavējoties informē Centru. Ja nosūtītājs, kura pieteikums ir noraidīts, to pieprasa, tad tas rakstveidā jāinformē par KP jaudas izmantošanu.2. Ja KP uzņēmējam ir jāatceļ vilciens mazāk nekā 24 stundas pirms tā atiešanas, tad tā pienākums ir nekavējoties informēt Centru.8. pantsAtļauju izsniegšanas procedūras1. Ja nosūtītājs nevar saņemt vietu transporta jaudas noslodzes dēļ un nav pieejams alternatīvs transporta veids vai ja nosūtītājs nevar saņemt vietu, kas jau ir rezervēta 7. panta 2. punktā minēto iemeslu dēļ, tas telefoniski vai rakstveidā lūdz Centram papildu atļauju.2. Šajā gadījumā jāsniedz Centram ziņas, kas prasītas veidlapā, kura ietverta III pielikumā.Ja kādas no prasītajām ziņām nav sniegtas, Centrs izsniedz pieteikumu atpakaļ nosūtītājam tā pilnīgai aizpildīšanai.3. Centrs pieņem lēmumu par minēto atļauju izsniegšanu, strādājot cik vien iespējams elastīgi. Ja visas šīs administratīvās vienošanās prasības ir izpildītas, Centrs izsniedz atļaujas, par kurām ir saņemti pieteikumi. Aizpildītos pieteikumus izskata tādā secībā, kādā tie iesniegti.Centrs paziņo savu lēmumu par atļaujas piešķiršanu pieteicējam telefoniski vai pa faksu divās stundās pēc tā pieņemšanas.4. Ja pieteikumu apstiprina, nosūtītājs saņem oficiālus dokumentus tranzītam caur Šveici muitas postenī, kas atrodas Bāzelē-Veilā, Bāzelē-Sanktluī vai Čiaso Stradā (Brogeda Autostrada; Brogeda Mersi).Atļauju nevar nodot citai personai.5. Par atļaujas izsniegšanu autotransporta tranzītam caur Šveici muitas postenī jāmaksā nodeva 50 Šveices franku apmērā vai līdzvērtīga summa.6. Centram ir jāpamato atteikums izsniegt pieteikuma iesniedzējam atļauju. Pēc pieteikuma iesniedzēja lūguma lēmumu sniedz rakstveidā un dod norādījumus par tiesībām lēmumu pārsūdzēt.9. pantsPārbaudes1. Centram ir tiesības uzzināt no KP uzņēmēja, vai nosūtītājs, kas lūdzis izsniegt atļauju, ir iesniedzis rezervācijas pieteikumu.2. Šajā nolūkā, ja pārvadājumu jauda ir izmantota, uzņēmējam ir pienākums reģistrēt rezervācijas pieteikumus (norādot uzņēmēja nosaukumu, atrašanās vietu un pieteikuma iesniegšanas laiku).3. Muitas postenis Bāzelē vai Čiaso izsniedz atļauju rakstveidā, pieprasa tās atsaukšanu, tiklīdz transporta līdzeklis izbrauc no Šveices, iekasē nodevu un pārliecinās par ziņu pareizību, kas sniegtas saskaņā ar 8. panta 2. punktu un III pielikumu. Nepatiesu ziņu sniegšanas gadījumā, kuras nepārprotami nav kļūdas datu pārraides rezultātā, atļauju neizsniedz.4. Papildu atļaujas piešķiršana neatbrīvo nosūtītāju no speciālas atļaujas pieteikuma iesniegšanas pārvadājumu veikšanai caur Šveici nakts laikā un svētdienās. Ja attiecīgie nosacījumi ir izpildīti, šādu atļauju izsniedz arī ceļojumu centrs, ietverot papildu atļauju.10. pantsSadarbības iestādeNolīguma puses raugās, lai papildu atļauju izsniegšanas sistēma darbotos nevainojami. Tām ir tiesības pārbaudīt pārvaldes centra dokumentus, kuri attiecas uz sistēmas vadību. Apvienoto komiteju regulāri informē par šādu pārbaužu rezultātiem.Pirmajā reizē sešus mēnešus pēc Nolīguma stāšanās spēkā un pēc tam regulāros laika posmos, Nolīguma puses izvērtē, vai procedūra nav jāgroza.11. pantsAdministratīvā sadarbība un sankcijasSankcijas par šā nolīguma pārkāpumiem nosaka Šveices iestādes. Tās jādefinē ar Federālās padomes īstenošanas noteikumiem, kas attiecas uz administratīvajiem pasākumiem gadījumos, kad pārkāpts Tranzīta nolīgums vai administratīvā vienošanās par papildu atļauju izsniegšanas sistēmu (izklāstīts IV pielikumā).Šveices un Kopienas iestādes sadarbojas, lai sauktu pie atbildības ļaunprātīgus sistēmas izmantotājus un pārkāpējus. Apvienoto komiteju informē par katru konstatēto ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu.12. pantsStāšanās spēkāŠī administratīvā vienošanās stājas spēkā reizē ar Tranzīta nolīgumu.13. pantsValodasŠis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, spāņu un vācu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.Vīnē, 1992. gada 23. decembrīFederālā transporta, sakaru un enerģētikasdepartamenta vārdā —W. FagagniniEiropas Kopienu Komisijas vārdā —J. Erdmenger--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (1993. gada 15. februāris) par Protokola noslēgšanu 1990. gada 8. oktobra Konvencijai starp Vācijas Federatīvās Republikas un Čehijas un Slovākijas Federatīvās Republikas valdībām, kā arī Eiropas Ekonomikas kopienu par Starptautisko Elbas aizsardzības komisiju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993D0114

Oficiālais Vēstnesis L 045 , 23/02/1993 Lpp. 0025 - 0025 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 15 Sējums 12 Lpp. 0085  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 15 Sējums 12 Lpp. 0085

		Padomes lēmums(1993. gada 15. februāris)par Protokola noslēgšanu 1990. gada 8. oktobra Konvencijai starp Vācijas Federatīvās Republikas un Čehijas un Slovākijas Federatīvās Republikas valdībām, kā arī Eiropas Ekonomikas kopienu par Starptautisko Elbas aizsardzības komisiju(93/114/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 130.s pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Kopiena ar Lēmumu 91/598/EEK [4] ir apstiprinājusi Konvenciju par Starptautisko Elbas aizsardzības komisiju;tā kā ir svarīgi, lai ar šo konvenciju izveidotajai Starptautiskajai komisijai piešķirtu juridiskas personas statusu un tiesībspēju, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus;tā kā šajā nolūkā 1991. gada 9. decembrī Magdeburgā tika pieņemts Konvencijas Protokols; tā kā Protokols ir parakstīts Kopienas vārdā;tā kā tāpēc Kopienai jāapstiprina Protokols,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā tiek apstiprināts Protokols 1990. gada 8. oktobra Konvencijai starp Vācijas Federatīvās Republikas un Čehijas un Slovākijas Federatīvās Republikas valdībām, kā arī Eiropas Ekonomikas kopienu par Starptautisko Elbas aizsardzības komisiju.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsSaskaņā ar Protokola 2. pantu Padomes priekšsēdētājs Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā informē Vācijas Federatīvās Republikas valdību kā depozitāru, ka priekšnoteikumi, lai Protokols stātos spēkā, ir izpildīti, ciktāl tas attiecas uz Kopienu.Briselē, 1993. gada 15. februārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Jelved[1] OV C 185, 22.7.1992., 14. lpp.[2] OV C 305, 23.11.1992.[3] OV C 287, 4.11.1992., 38. lpp.[4] OV L 321, 23.11.1991., 24. lpp.--------------------------------------------------


title: 2012/618/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/356

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2012/618/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (3), un jo īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 401/2009 par Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (4), un jo īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0105/2012),

               1.

               atliek lēmuma pieņemšanu par apstiprinājuma sniegšanu Eiropas Vides aģentūras izpilddirektorei attiecībā uz Aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Vides aģentūras izpilddirektorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 57. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp.

      (4)  OV L 126, 21.5.2009., 13. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
   PIELIKUMS

      EIROPAS PARLAMENTA IEPRIEKŠĒJO GADU IETEIKUMI

               Eiropas Vides aģentūra

               2006

               2007

               2008

               2009

               Darbības rezultāti

               Nav

               Nav

                           —

                           Aicina Aģentūru sākt šajā un iepriekšējos gados veikto darbību diahronisku analīzi.

                           —

                           Aicina Aģentūru arī turpmāk reizi piecos gados nodrošināt neatkarīgu ārējo novērtējumu, pamatojoties uz izveides regulu un valdes pieņemtajām darba programmām.

                           —

                           Pozitīvas tendences: Aģentūra ir ieviesusi labi izstrādātu, uz darbībām balstītu pārvaldības sistēmu, daudzgadu darba programmu, līdzsvarotu rezultātu pārskatu ar rādītājiem un integrētu pārvaldības kontroles sistēmu.

                           —

                           Aicina Aģentūru tās darbības, kas veiktas gadā, par kuru ir jāsniedz budžeta izpildes apstiprinājums, salīdzināt ar tām darbībām, kas veiktas iepriekšējā finanšu gadā.

                           —

                           Aicina Aģentūru prioritārā kārtā pievērsties četrām pamatjomām un darīt vairāk, lai sekmētu to attīstību.

                           —

                           Mudina Aģentūru turpināt centienus pilnveidot komunikācijas metodes, lai panāktu, ka tās konstatējumi tiktu vairāk atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos, jo ar šādiem pasākumiem var nodrošināt pārskatāmākas darba metodes un lielāku sabiedrības interesi par Aģentūras darbu.

                           —

                           Prasa Revīzijas palātai veikt Aģentūras lietderības revīzijas.

               Budžeta un finanšu pārvaldība

               Netika stingri ievērots budžeta veidošanas gada pārskata princips: vairāk nekā 30 % no saistībām un 50 % no darbības izdevumiem bija jāpārnes uz nākamo gadu.

                           —

                           Konkursa procedūru trūkumi: tieša pakalpojumu sniegšanas līgumu piešķiršana, neievērojot Finanšu regulas prasības, konkrētu pakalpojumu sniegšanas līgumu piešķiršana neatbilst pamatlīguma noteikumiem.

                           —

                           Trūkumi dotāciju līgumu pārvaldībā (Eiropas Tematiskais centrs).

               Nav

                           —

                           Mudina Aģentūru nostiprināt saikni starp savu budžetu un darbības programmu.

                           —

                           Pauž bažas par Aģentūras praksi veikt līdzekļu pārvietojumus, lai palielinātu budžeta pozīcijas apmēru nolūkā samaksāt Aģentūras telpu īri par 2010. gada pirmo ceturksni, šos maksājumus veicot no 2009. gada budžeta, jo šāda prakse ir pretrunā gada pārskata principam.

                           —

                           Aicina Aģentūru uzlabot precizitāti attiecībā uz operatīvo departamentu sniegto informāciju par uzkrāto darbības izdevumu aplēsēm.

               Cilvēkresursi

               Nav

               Darbā pieņemšanas procedūru trūkumi: atlases kritērijiem neatbilstīgi kandidāti tika izvirzīti turpmākajai izvērtēšanai un netika dokumentēti kritēriji, ar kuriem nosaka labāko kandidātu uzaicināšanai uz darba interviju.

               Nav

                           —

                           Aicina Aģentūru novērst darbinieku atlases procedūru trūkumus, kuri mazina šo procedūru pārredzamību.

                           —

                           Revīzijas palāta ir konstatējusi šādus trūkumus: paziņojumos par vakancēm netika norādīts maksimālais to kandidātu skaits, kas tiks iekļauts rezerves sarakstā, rakstveida testu un interviju laikā izmantotie jautājumi netika apspriesti pirms pieteikumu izskatīšanas, atlases komisiju lēmumi netika pienācīgi dokumentēti, netika sastādīti protokoli, un iepriekš netika noteikti atbilstības kritēriji, kurus piemēro kandidātu uzaicināšanai uz darba interviju vai iekļaušanai rezerves sarakstā.

               Iekšējā revīzija

               Pārkāpjot pienākumu nošķiršanas principu, vienam un tam pašam kredītrīkotājam uzticēja ne tikai veikt iepriekšējas pārbaudes, bet arī pārvaldīt piekļuves tiesības budžeta uzskaites IT sistēmai.

               Nav

               Aicina Aģentūru īstenot 17 no Iekšējā revīzijas dienesta sniegtajiem 27 ieteikumiem, t. i., ieviest finanšu shēmas, veicināt dotāciju kontroles/pārbaudes uz vietas, kā arī uzraudzīt un pārbaudīt dotāciju izpildi un iekšējās kontroles standartu īstenošanu.

               Norāda, ka joprojām nav īstenoti trīs no IRD iepriekšējā revīzijā sniegtajiem ieteikumiem, kuri galvenokārt attiecas uz paaugstināta riska amatiem, dotāciju un finanšu shēmu kontrolēm/pārbaudēm uz vietas un kuri uzskatāmi par ļoti svarīgiem ieteikumiem.

          ---documentbreak---

               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/358

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2012. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Vides aģentūras 2010. finanšu gada galīgajiem pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1990. gada 7. maija Regulu (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (3), un jo īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 401/2009 par Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu (4), un jo īpaši tās 13. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0105/2012),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību, ka gada pārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2011. gada 10. maijā Parlaments sniedza Eiropas Vides aģentūras izpilddirektorei apstiprinājumu par Aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           mudināja Aģentūru turpināt centienus pilnveidot komunikācijas metodes, lai panāktu, ka tās konstatējumi tiktu vairāk atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos, jo ar šādiem pasākumiem var nodrošināt pārskatāmākas darba metodes un lielāku sabiedrības interesi par Aģentūras darbu,

                           —

                           pauda bažas par Aģentūras praksi veikt līdzekļu pārvietojumus, lai palielinātu budžeta pozīcijas apmēru nolūkā samaksāt Aģentūras telpu īri par 2010. gada pirmo ceturksni, šos maksājumus veicot no 2009. gada budžeta, jo šāda prakse ir pretrunā gada pārskata principam,

                           —

                           aicināja Aģentūru novērst darbinieku atlases procedūru trūkumus, kuri mazina šo procedūru pārredzamību;

               C.

               tā kā Aģentūras 2010. gada budžets bija EUR 50 600 000, kas ir par 26 % lielāks nekā 2009. gadā; tā kā Savienības iemaksa Aģentūras 2010. gada budžetā bija EUR 35 258 000 salīdzinājumā ar EUR 34 560 000 2009. gadā (7), kas ir par 2 % vairāk,

               1.

               atliek Aģentūras budžeta izpildes apstiprināšanu un gaida, kad tiks saņemtas būtiskas atbildes un veikti pasākumi, reaģējot uz kritiskajām piezīmēm un izvirzītajām prasībām;

      Budžeta un finanšu pārvaldība

               2.

               norāda, ka Aģentūras budžeta izpildes līmeņi attiecībā uz saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām attiecīgi bija 100 % un 90,75 %;

               3.

               konstatē, iepazīstoties ar Aģentūras galīgajiem pārskatiem, ka 2010. finanšu gadā Aģentūras kopējie maksājumi bija EUR 38 898 533,88;

               4.

               konstatē, ka piecus mēnešus, proti, no 2010. gada 22. maija līdz 2010. gada oktobrim, Aģentūra bija izdekorējusi zaļā krāsā savas ēkas fasādi, kas izmaksāja EUR 294 641, un ka šo līgumu izpildīja uzņēmums Ramboll, kas bija galvenais līgumslēdzējs, un uzņēmums Green Fortune; ir pārsteigts, ka netika rīkots publiskā iepirkuma konkurss; prasa Aģentūras direktorei sniegt detalizētu informāciju par to, kā šie uzņēmumi tika izraudzīti par līgumslēdzējiem; konstatē, iepazīstoties ar Aģentūras direktores 2012. gada 11. aprīļa vēstuli, ka šīs izmaksas sedza no budžeta posteņiem “2 1 4 0 – Telpu aprīkojums” (EUR 180 872) un “3 3 2 3 – Komunikācija” (EUR 113 769); uzsver, ka saistību apropriācijas budžeta postenī 2 1 4 0 ir palielinātas no EUR 85 000 līdz EUR 271 049, neņemot vērā Aģentūras administrācijas vadītāja iebildumus; norāda arī, ka 2010. gada maijā administrācijas vadītājs devās slimības atvaļinājumā un kopš tā laika viņu aizvieto pienākumu pagaidu izpildītājs; konstatē, iepazīstoties ar direktores 2012. gada 30. aprīļa vēstuli, ka uz budžeta posteni 2 1 4 0 pārvietoja budžeta līdzekļus EUR 180 872 apmērā no budžeta posteņa “2 1 0 0 – Īre”; atgādina, ka 2009. gada decembrī Aģentūra maksāja īri par 2010. gada 1. ceturksni, tādējādi izvairoties no Komisijai atmaksājamās summas samazināšanas; tāpēc aicina Aģentūru paskaidrot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei, kāpēc Aģentūra ir pārvietojusi EUR 180 872 no budžeta posteņa “Īre”, lai gan īre ir līgumā fiksēta summa, kā arī sniegt informāciju un rakstiskus pierādījumus par procedūrām, kas saistītas ar budžeta līdzekļu pārvietošanu; cer, ka Aģentūra visas prasītās darbības veiks līdz 2012. gada augustam;

               5.

               norāda, ka 2011. gada decembrī Aģentūra uz 48 mēnešiem piešķīra pakalpojumu pamatlīgumu plašsaziņas līdzekļu uzraudzības pakalpojumu sniegšanai un ka līguma kopējā summa bija EUR 250 000, kas ir daudz vairāk, nekā līdzīgi pakalpojumu izmaksājuši iepriekšējos gados; konstatē, ka, pamatojoties uz šo līgumu, Aģentūra plašsaziņas līdzekļu uzraudzībai gadā iztērēs ap EUR 62 500, un uzskata, ka šīs izmaksas ir pārāk lielas un pretrunā nodokļu maksātāju naudas efektīvas izmantošanas principam;

      Apropriāciju pārnešana

               6.

               pieņem zināšanai, iepazīstoties ar Aģentūras galīgajiem pārskatiem, ka EUR 12 809 551,05 no 2010. gada apropriācijām tika pārnesti uz 2011. gadu; secina, ka EUR 8 941 279 no kopējās pārnestās summas ir ārējie piešķirtie ieņēmumi, kas ir daudzgadu ieņēmumi, un līdz ar to uz tiem neattiecas gada pārskata princips;

               7.

               atzīmē, iepazīstoties ar Aģentūras galīgajiem pārskatiem, ka atcelto un no iepriekšējā gada pārnesto neizmantoto maksājumu apropriāciju apmērs ir EUR 585 282,87; secina, iepazīstoties ar Aģentūras pārskatiem, ka šī summa ir mazāka par 2009. gadā anulēto summu, t. i., EUR 693 127,02; līdz ar to norāda, ka atcelto apropriāciju īpatsvars ir tikai 1,5 %, kas liecina par finansiālo vajadzību labāku novērtēšanu;

               8.

               pauž nožēlu, ka Revīzijas palāta neuzskatīja, ka Aģentūras pārnesto un atcelto apropriāciju līmenis ir pietiekami augsts, lai savā ziņojumā par Aģentūras 2010. finanšu gada pārskatiem izteiktu brīdinājumu;

      Iepirkuma procedūras

               9.

               konstatē, iepazīstoties ar Aģentūras paziņojumu, ka Revīzijas palāta 2011. gada oktobrī revidēja iepirkuma procedūras, kas saistītas ar ēdināšanas pakalpojumiem, uzkopšanas pakalpojumiem, drošības pakalpojumiem un inventāru; aicina Aģentūru līdz 2012. gada septembra beigām sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei šīs revīzijas konstatējumus un Aģentūras atbildes, kā arī norādīt veiktos pasākumus;

               10.

               aicina Iekšējās revīzijas dienestu (IRD) revidēt Aģentūras līgumus ēdināšanas pakalpojumu, uzkopšanas pakalpojumu, drošības pakalpojumu un mēbeļu jomā, lai noskaidrotu, vai konkursa uzaicinājuma sagatavošanas, publicēšanas, novērtēšanas un līgumu administrēšanas posmos ir ievēroti divi šādi principi: maksimāla konkurence un izmaksu lietderība, un attiecīgi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par IRD konstatējumiem;

      Cilvēkresursi

               11.

               norāda, ka Aģentūra ir pārskatījusi darbā pieņemšanas procesus atbilstīgi budžeta izpildes apstiprinātājiestādes un Revīzijas palātas piezīmēm nolūkā novērst trūkumus, kas saistīti ar vakanču izsludināšanu, atlases komisiju pieņemto lēmumu dokumentēšanu, kritērijiem, pēc kādiem uzaicina uz darba interviju, un darba interviju protokolēšanu;

               12.

               secina arī, iepazīstoties ar Aģentūras gada pārvaldības plānu, ka Aģentūra ir īstenojusi Eiropas Vides aģentūras personāla politiku, kas ir pamats personāla izaugsmei;

               13.

               saņēma informāciju, ka 2010. gadā darbā tika pieņemti 7 iekšējie kandidāti un 40 ārējie kandidāti; konstatē, ka no iekšējiem kandidātiem darbā pieņemts 1 ierēdnis, 5 pagaidu darbinieki un 1 līgumdarbinieks, savukārt no ārējiem kandidātiem darbā pieņemts 1 ierēdnis, 13 pagaidu darbinieki, 29 līgumdarbinieki un 4 valstu eksperti; konstatē, ka iepriekšējos piecos gados Aģentūra ir uzņēmusi 12 vieszinātniekus, kuri strādājuši Aģentūras telpās; pārredzamības nolūkos aicina Aģentūru pabeigt vieszinātnieku curriculum vitae publicēšanu, norādot vismaz izglītību un darba pieredzi;

      Aģentūras stratēģija 2009.–2013. gadam

               14.

               atzinīgi vērtē to, ka Aģentūras personāla un vadības darbības, kvalitātes kontroles procesi, produkti un pakalpojumi, administratīvie un būvniecības pakalpojumi ir apkopoti stratēģiskajā jomā, kas ietverta Eiropas Vides aģentūras stratēģijā 2009.–2013. gadam;

               15.

               aicina Aģentūru nodrošināt ciešāku saikni starp pasākumiem, resursiem un rezultātiem;

      Interešu konflikts

               16.

               norāda, ka no 2010. gada jūnija līdz 2011. gada aprīlim Aģentūras izpilddirektore bija Earthwatch (starptautiska vides labdarības struktūra, kas cilvēkus iesaista zinātniskā darbā pētniecības un izglītības jomā) Starptautiskās konsultatīvās padomes pilnvarotā un locekle, kā arī minēts, ka viņa bijusi Worldwatch Europe Eiropas konsultatīvās padomes locekle; konstatē, ka saskaņā ar izpilddirektores paziņojumu viņa 2011. gada aprīlī atkāpās no šiem amatiem pēc tam, kad Revīzijas palātas priekšsēdētājs sniedza šādu ieteikumu, norādot uz iespējamo interešu konfliktu;

               17.

               ir ļoti nobažījies, ka 2010. gadā, kamēr izpilddirektore joprojām bija tieši saistīta ar Earthwatch, 29 Aģentūras darbinieki, tostarp izpilddirektore, piedalījās Earthwatch vadītos dažādu bioloģiskās daudzveidības projektu pētījumos Karību vai Vidusjūras reģionā, kas ilga līdz pat 10 dienām, un ka Aģentūra maksāja šai NVO kopumā EUR 33 791,28, kā to norādījusi Aģentūras izpilddirektore;

               18.

               atzīst, ka darbinieku speciālās mācības ir profesionālās izaugsmes daļa, un pieņem zināšanai kopējo šīm mācībām atvēlēto summu;

               19.

               ir pārsteigts, ka 2010. gada 5. novembrī dibinātā organizācija Worldwatch Institute Europe par savu adresi ir norādījusi Aģentūras mītni un kā savas telpas izmantojusi Aģentūras platību, nemaksājot tai nekādu īri, līdz ar to telpu izmantošana tika apmaksāta no ES budžeta; pauž nožēlu, ka direktores 2012. gada 30. aprīļa vēstulē minēta tikai tā Worldwatch Institute organizācija, kas atrodas ASV, nevis organizācija Worldwatch Institute Europe, kas izmantojusi Aģentūras telpas, nemaksājot īri; turklāt norāda, ka Worldwatch Institute Europe izpilddirektors bija Aģentūras vieszinātnieks; aicina Aģentūru līdz 2012. gada augustam šajā jautājumā sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei konkrētu informāciju un dokumentārus pierādījumus, tostarp norādot personu, kura Aģentūrā ļāva veikt šīs darbības, precīzu datumu, kurā Worldwatch Institute Europe pārtrauca izmantot Aģentūras telpas, kā arī aicina norādīt to, vai attiecīgā Aģentūras vieszinātnieka veikums tika publicēts Worldwatch Institute Europe vai Aģentūras vārdā;

               20.

               atzinīgi vērtē sadarbību starp Aģentūru un NVO, kuras darbojas vides jomā, kā tas notiek arī citās specializētajās aģentūrās, taču atgādina, ka pat iespējama interešu konflikta situācija mazina uzticību iestādēm un raisa bažas nodokļu maksātājos;

               21.

               aicina Aģentūru nolūkā sekmēt lielāku pārredzamību attiecībā uz interešu konflikta novēršanu un izskaušanu nekavējoties pieņemt rīcības plānu, lai līdz 2012. gada 30. jūnijam savā tīmekļa vietnē publicētu vadošo darbinieku, zinātniskās komitejas locekļu, ekspertu un valdes locekļu finansiālo interešu deklarācijas un gadījumā, ja tā nav pieejama, – curriculum vitae, norādot vismaz izglītību un darba pieredzi; uzskata, ka šādi pasākumi ļautu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei un sabiedrībai novērtēt šo darbinieku kvalifikāciju un novērst iespējamo interešu konfliktu;

      Darbības rezultāti

               22.

               atzīmē Aģentūras iniciatīvu regulāri sniegt neatkarīgu ārējo novērtējumu, pamatojoties uz Aģentūras izveides Regulu (EEK) Nr. 1210/90 un valdes pieņemtajām darba programmām; jo īpaši atzīmē, ka nākamo novērtējumu veiks 2012. gadā un tajā galveno uzmanību pievērsīs tam, cik efektīvi un lietderīgi tiek īstenota Aģentūras korporatīvā stratēģija;

               23.

               atzīmē Aģentūras iniciatīvu darbības rezultātus mērīt ar vides vadības un audita sistēmas (EMAS) un iekšējās vadības sistēmu starpniecību, izmantojot četrus savstarpēji saistītus aspektus, tādus kā finanses, klienti, darījumi, kā arī mācības un izaugsme;

               24.

               atzīst, iepazīstoties ar Aģentūras gada pārvaldības plāna piezīmēm, Aģentūras centienus sadarboties ar dažādām starptautiskajām un Savienības struktūrām, Eionet un Zinātnisko komiteju, lai izveidotu tīkla struktūru, kas ļautu sistemātiskāk uzturēt sakarus ar pētniecības un zinātnes aprindām, izplatīt un izmantot rezultātus, jo īpaši informāciju un datus, kas gūti Eiropas un valstu mēroga pētnieciskā darbībā;

               25.

               papildus norāda, ka pēc budžeta izpildes apstiprinātājiestādes pieprasījuma attiecībā uz 2009. gada budžeta izpildi Aģentūra 2011. gadā ir pastiprināti centusies nodot informāciju plašākai sabiedrībai un ir sākusi izmēģinājuma projektus, izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus kā uz sabiedrību orientētu komunikācijas veidu;

               26.

               tomēr ir nobažījies par Aģentūras sagatavoto ziņojumu, dokumentu un citu līdzīgu materiālu ļoti lielo skaitu; uzskata, ka to var izprast kā nepietiekami konstruktīvu un inovatīvu Aģentūras darbu un ka attiecīgi varētu būt nelietderīgi izmantota Savienības finanšu iemaksa; tāpēc aicina Aģentūru nekavējoties sniegt detalizētu informāciju budžeta lēmējinstitūcijai un jo īpaši Budžeta kontroles lēmējiestādei, norādot:

                           —

                           avotus, kurus Aģentūra izmantojusi ziņojumu, dokumentu un citu saistīto materiālu sagatavošanai,

                           —

                           2010. gadā sagatavoto ziņojumu un citu dokumentu skaitu,

                           —

                           pierādījumus par iespējamo pievienoto vērtību, ko devuši Aģentūras ziņojumi salīdzinājumā ar citu struktūru ziņojumiem par vides jautājumiem,

                           —

                           dalībvalstu iesūtīto datu pārbaudes procesu (ja tāds pastāv), šādas pārbaudes periodiskumu un to, kādā veidā Aģentūra izmanto dalībvalstu iesūtītos datus;

               27.

               pauž gandarījumu, ka 2010. gadā Aģentūra īpašu uzmanību pievērsa bioloģiskajai daudzveidībai, globālajai vides un drošības novērošanai (GMES), vides uzraudzības portālam Eye on Earth un 2010. gada ziņojumam par vides stāvokli (SOER);

               28.

               vēlētos mudināt Aģentūru turpināt centienus komunikācijas metožu pilnveidošanā, lai panāktu, ka tās konstatējumi vairāk tiek atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos un tādējādi veicina publiskās debates un paplašina tās informācijas spektru, kas sabiedrībai pieejama par svarīgiem vides jautājumiem, piemēram, klimata pārmaiņām, bioloģisko daudzveidību un dabas resursu pārvaldību;

      Iekšējā revīzija

               29.

               konstatē, ka 2010. gadā IRD veica “pārvaldības plāna sistēmas (PPS) / darbību uzraudzības” revīziju, kuras mērķis bija izvērtēt un gūt pierādījumus par to, vai Aģentūras darbības tiek pienācīgi plānotas un uzraudzītas; jo īpaši atzīmē, ka IRD sniedza astoņus ieteikumus, no kuriem seši tika norādīti kā svarīgi un divi – kā vēlami;

               30.

               šajā sakarā aicina Aģentūru:

                           —

                           veicināt pamatnostādņu izstrādi, ietverot projektu plānošanas mērķus un izmērāmus rādītājus un uzraugot panākto progresu,

                           —

                           sadalīt projektu izmaksas,

                           —

                           veicināt efektīvāku projektu vadību un procedūras, ar kurām pārbaudīt PPS ievadītos jaunos datus un pārliecināties par to pareizību;

               31.

               papildus tam aicina Aģentūru nekavējoties pieņemt pasākumus, ar kuriem novērst IRD iepriekšējās revīzijās konstatētos trūkumus attiecībā uz kvalitātes vadību un dotāciju pārvaldību nolūkā:

                           —

                           izstrādāt un pielietot KN/KK protokolu attiecībā uz SEG uzskaites ziņojumu,

                           —

                           plānot, aprakstīt un dokumentēt attiecīgās kvalitātes pārbaudes,

                           —

                           nodrošināt kvalitātes kontroļu uzraudzību,

                           —

                           plānot darbību nepārtrauktības jautājumus,

                           —

                           veikt dotāciju kontroles un apstiprinājuma pārbaudes uz vietas,

                           —

                           uzraudzīt dotāciju izpildi un veikt izpildes pārbaudi;

               32.

               vērš uzmanību uz Parlamenta iepriekšējos budžeta izpildes apstiprinājuma ziņojumos ietvertajiem ieteikumiem, kas izklāstīti šīs rezolūcijas pielikumā;

               33.

               norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti 2012. gada 10. maija rezolūcijā (8) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 366, 15.12.2011., 57. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp.

      (4)  OV L 126, 21.5.2009., 13. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 250, 27.9.2011., 155. lpp.

      (7)  OV L 64, 12.3.2010., 677. lpp.

      (8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0164 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 388. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1594 (2016. gada 28. aprīlis) par SESAR kopuzņēmuma 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/418

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1594
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par SESAR kopuzņēmuma 2014. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā SESAR kopuzņēmuma 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par SESAR kopuzņēmuma 2014. finanšu gada pārskatiem ar Kopuzņēmuma atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Kopuzņēmumam par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05587/2016 – C8-0053/2016),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (4), un jo īpaši tās 4.b pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A8-0089/2016),

               1.

               sniedz SESAR kopuzņēmuma izpilddirektoram apstiprinājumu par Kopuzņēmuma 2014. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt SESAR kopuzņēmuma izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerāldirektors

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 422, 17.12.2015., 70. lpp.

      (2)  OV C 422, 17.12.2015., 72. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 64, 2.3.2007., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.