title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/727 (2015. gada 10. aprīlis) par gada uzraudzības maksu kopējo summu pirmajam maksas periodam un 2015. gadam (ECB/2015/17)

text:
               6.5.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 115/36

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/727
   (2015. gada 10. aprīlis)
   par gada uzraudzības maksu kopējo summu pirmajam maksas periodam un 2015. gadam (ECB/2015/17)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES) Nr. 1163/2014 par uzraudzības maksām (ECB/2014/41) (1) un jo īpaši tās 9. pantu un 16. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālajai bankai (ECB) jālemj par gada uzraudzības maksu kopējo summu, kuru iekasē, izsniedzot uzraudzības maksas paziņojumu par katru uzraudzīto iestāžu un uzraudzīto grupu kategoriju, un šī informācija jāpublicē savā interneta vietnē līdz attiecīgā uzraudzības maksas perioda 30. aprīlim.

               (2)

               Uzraudzības maksas paziņojumu par pirmo uzraudzības maksas periodu, t. i., 2014. gada novembri un decembri, jāizsniedz kopā ar uzraudzības maksas paziņojumu par 2015. gada uzraudzības maksas periodu. Gada uzraudzības maksu kopējai summai, kuru iekasē 2015. gadā, jāatspoguļo izdevumi, kas ECB radušies saistībā ar tās uzraudzības uzdevumiem kopš 2014. novembra.

               (3)

               Šos izdevumus galvenokārt veido izmaksas, kas tieši saistītas ar ECB uzraudzības uzdevumiem, piem., nozīmīgu iestāžu uzraudzība, mazāk nozīmīgu iestāžu uzraudzības pārraudzība, kā arī horizontālo uzdevumu veikšana un specializēto pakalpojumu sniegšana. Tie ietver arī izmaksas, kas netieši saistītas ar ECB uzraudzības uzdevumiem, piem., ECB atbalsta nodaļu sniegtie pakalpojumi, t. sk. telpu nodrošinājuma, cilvēkresursu pārvaldības un informācijas tehnoloģiju pakalpojumi.

               (4)

               Lai aprēķinātu gada uzraudzības maksu, kuru jāmaksā par katru uzraudzīto iestādi vai uzraudzīto grupu, kopējās izmaksas sadala divās daļās: nozīmīgas iestādes un grupas un mazāk nozīmīgas iestādes un grupas. Izmaksas sadala, pamatojoties uz izdevumiem, kas radušies attiecīgajām funkcijām, kuras veic nozīmīgu uzraudzīto iestāžu tiešu uzraudzību, un funkcijām, kuras veic mazāk nozīmīgu uzraudzīto iestāžu netiešu uzraudzību.

               (5)

               Izdevumi, kas saistībā ar banku uzraudzību ECB radušies pirmajā maksu periodā un kas jāatlīdzina ar uzraudzības maksu palīdzību, iekļauti ECB 2014. gada finanšu pārskatos (2).

               (6)

               Aplēstie izdevumi 2015. gada uzraudzības periodam tiek iegūti no apstiprinātā ECB budžeta, ņemot vērā jebkādas izmaiņas aplēstajos ECB gada izdevumos, kas ir zināmas šī lēmuma sagatavošanas laikā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā lietotajiem terminiem ir Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) Nr. 468/2014 (ECB/2014/17) (3) un Regulā (ES) Nr. 1163/2014 (ECB/2014/41) definētā nozīme.
   2. pants
   Gada uzraudzības maksu kopējā summa pirmajam maksas periodam un 2015. gadam
   1.   Gada uzraudzības maksu kopējā summa pirmajam maksas periodam un 2015. gadam ir 325 986 085 EUR, kas atbilst ECB faktiskajām izmaksām 2014. gada novembrī un decembrī un 2015. gada ECB gada izmaksu aplēsei, kā izklāstīts šī lēmuma I pielikumā.
   2.   Katra uzraudzīto iestāžu un uzraudzīto grupu kategorija apmaksā gada uzraudzības maksu kopējo summu, kā noteikts šī lēmuma II pielikumā.
   3. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2015. gada 29. aprīlī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 10. aprīlī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 311, 31.10.2014., 23. lpp.

      (2)  Publicēti ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu 2015. gada februārī.

      (3)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

      I PIELIKUMS

                  (EUR)

                  2014. gads

                  2015. gads

                  Kopā

                  Algas un pabalsti

                  18 456 945

                  151 665 635

                  170 122 580

                  Telpu īre un ēku uzturēšana

                  2 199 243

                  22 563 517

                  24 762 760

                  Citi darbības izdevumi

                  9 316 824

                  121 783 921

                  131 100 745

                  Kopā

                  29 973 012

                  296 013 073

                  325 986 085

      II PIELIKUMS

                  (EUR)

                  2014. gads

                  2015. gads

                  Kopā

                  Uzraudzības maksas

                  29 973 012

                  296 013 073

                  325 986 085

                  t. sk.:

                  Maksas, kuras iekasē no nozīmīgām iestādēm vai nozīmīgām grupām

                  25 622 812

                  264 068 941

                  289 691 753

                  Maksas, kuras iekasē no mazāk nozīmīgām iestādēm vai mazāk nozīmīgām grupām

                  4 350 200

                  31 944 132

                  36 294 332


title: European Parliament decision electing the nominated Commission

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0064(01)

Oficiālais Vēstnesis 201 E , 18/08/2005 Lpp. 0115 - 0115

		P6_TA(2004)0064Komisijas ievēlēšana (lēmums)Eiropas Parlamenta lēmums par izvirzītās Komisijas ievēlēšanuEiropas Parlaments,- ņemot vērā EK līguma 214.panta 2. punktu un Euratom līguma 127.panta 2. punktu,- ņemot vērā Reglamenta 99. pantu,- ņemot vērā valstu un valdību vadītāju Padomes Lēmumu 2004/536/EK ( 2004. gada 29. jūnijs) [1], ar ko izvirzīja José Manuel Durão Barroso Komisijas priekšsēdētāja amatam,- ņemot vērā tā 2004. gada 22. jūlija lēmumu [2] par José Manuel Durão Barroso ievēlēšanu Komisijas priekšsēdētāja amatā,- ņemot vērā Padomes Lēmumu 2004/642/EK, Euratom [3], kas pieņemts, vienojoties ar izraudzīto Komisijas priekšsēdētāju ( 2004. gada 13. septembris), ar ko apstiprina to personu sarakstu, kurus viņš paredz iecelt par Komisijas locekļiem,- ņemot vērā Padomes Lēmumu 2004/753/EK, Euratom [4], kas pieņemts, vienojoties ar izraudzīto Komisijas priekšsēdētāju ( 2004. gada 5. novembris), ar ko apstiprina to personu sarakstu, kurus viņš paredz iecelt par Komisijas locekļiem,- ņemot vērā izvirzīto Komisijas locekļu amatu kandidātu uzklausīšanas atbildīgajās Parlamenta komitejās no 2004. gada 27.septembra līdz 11. oktobrim un 2004. gada 15. un 16. novembrī,- pēc Priekšsēdētāju konferences apspriešanās ar ievēlēto Komisijas priekšsēdētāju 2004. gada 21. oktobrī un 2004. gada 5. novembrī,- ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences apspriešanos 2004. gada 16. novembrī,- ņemot vērā ievēlētā Komisijas priekšsēdētāja paziņojumus plenārsēdē 2004. gada 26. un 27. oktobrī un 2004. gada 17. un 18. novembrī,1. ievēl Komisiju uz pilnvaru laiku no 2004. gada 22. novembra līdz 2009. gada 31.oktobrim;2. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei.[1] OV L 236, 07.07.2004., 15. lpp.[2] Protokols ar šīs dienas datumu Nr. P6_PV(2004)07-22, 8.2. punkts.[3] OV L 294, 17.09.2004., 30. lpp.[4] OV L 333, 09.11.2004., 12. lpp.--------------------------------------------------


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 144/05/KOL (2005. gada 17. jūnijs), ar ko piecdesmito reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, atjaunojot 17.A nodaļas “Īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšana” spēkā esību

text:
               10.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 294/9

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

   Nr. 144/05/KOL
   (2005. gada 17. jūnijs),
   ar ko piecdesmito reizi groza procesuālo un materiālo tiesību normas valsts atbalsta jomā, atjaunojot 17.A nodaļas “Īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšana” spēkā esību
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Ekonomikas zonas līgumu (1), un jo īpaši tā 61.–63. pantu, kā arī tā 26. protokolu,
   ŅEMOT VĒRĀ EBTA valstu Nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (2), un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kā arī šā līguma 3. protokola I daļas 1. pantu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Nolīguma par Uzraudzību un Tiesu 24. pantu EBTA Uzraudzības iestāde ievieš EEZ līguma noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu,
   TĀ KĀ saskaņā ar Nolīguma par Uzraudzību un Tiesu 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu EBTA Uzraudzības iestāde sniedz paziņojumus par EEZ līgumā ietvertajiem jautājumiem vai vadlīnijas, ja šis līgums vai Nolīgums par Uzraudzību un Tiesu to skaidri nosaka vai ja EBTA Uzraudzības iestāde uzskata to par nepieciešamu,
   ATGĀDINOT par procesuālo un materiālo tiesību normām valsts atbalsta jomā (3), ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (4),
   TĀ KĀ Eiropas Kopienu Komisija (5)2004. gada 11. decembrī publicēja paziņojumu, kas attiecas uz Komisijas paziņojuma par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu darbības termiņa pagarināšanu (6),
   TĀ KĀ šis paziņojums attiecas arī uz Eiropas ekonomikas zonu,
   TĀ KĀ paziņojumam par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu atbilstošie noteikumi bija ietverti Valsts atbalsta pamatnostādņu 17.A nodaļā,
   TĀ KĀ Valsts atbalsta pamatnostādņu 17.A nodaļa zaudēja spēku 2004. gada 31. decembrī,
   TĀ KĀ visā Eiropas ekonomikas zonā ir jānodrošina vienāda EEZ valsts atbalsta noteikumu piemērošana,
   TĀ KĀ, saskaņā ar II punktu, kas ietverts EEZ līguma XV pielikuma beigās zem virsraksta “VISPĀRĒJAIS”, EBTA Uzraudzības iestādei pēc konsultēšanās ar EK Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi EK Komisija,
   PĒC konsultēšanās ar EK Komisiju,
   ATGĀDINOT ka EBTA Uzraudzības iestāde ir konsultējusi šajā jautājumā EBTA valstis, nosūtot Islandei, Lihtenšteinai un Norvēģijai vēstules, kas datētas 2005. gada 22. aprīlī,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1)

               Valsts atbalsta vadlīnijas groza, atjaunojot 17.A nodaļas par īstermiņa eksporta kredīta apdrošināšanu spēkā esību. Valsts atbalsta vadlīniju atjaunotā 17.A nodaļa būs spēkā līdz 2005. gada 31. decembrim. Valsts atbalsta vadlīniju 17.A nodaļa ir ietverta šā lēmuma pielikumā (7).

               2)

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.

               3)

               EBTA valstis tiks informētas rakstveidā, vēstulei pievienojot šā lēmuma kopiju un pielikumu.

               4)

               EK Komisiju informēs saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu, nosūtot šā lēmuma kopiju, ietverot arī pielikumu.

               5)

               Šis lēmums ir autentisks angļu valodā.

      Briselē, 2005. gada 17. jūnijā

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

            priekšsēdētāja vietas izpildītājs

         Einar M. BULL

            Kolēģijas loceklis

         Bernd HAMMERMANN

      (1)  Turpmāk tekstā “EEZ līgums”.

      (2)  Turpmāk tekstā “Nolīgums par Uzraudzību un Tiesu”.

      (3)  Turpmāk tekstā “Valsts atbalsta pamatnostādnes”.

      (4)  EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanas un interpretācijas vadlīnijas, ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un OV EEZ pielikumā Nr. 32, 3.9.1994.; jaunākie grozījumi izdarīti ar Uzraudzības iestādes Lēmumu Nr. 371/04/KOL, publicēts OV L 63, 10.3.2005., 29. lpp., un OV EEZ pielikumā Nr. 11, 10.3.2005.; turpmāk tekstā “Valsts atbalsta pamatnostādnes”.

      (5)  Turpmāk tekstā EK Komisija.

      (6)  Komisijas paziņojums attiecībā uz Komisijas paziņojuma dalībvalstīm saskaņā ar EK Līguma 93. panta 1. daļu par Līguma 92. un 93. panta piemērošanu īstermiņa eksporta kreditēšanas apdrošināšanai darbības termiņa pagarināšanu, publicēts OV C 307, 11.12.2004., 12. lpp.

      (7)  Šā lēmuma pielikums nav publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Pilnīgs negrozītas Valsts atbalsta pamatnostādņu 17.A nodaļas teksts atrodams publikācijā OV L 120, 23.4.1998., 27. lpp.


title: Padomes un Komisijas Lēmums (1999. gada 31. maijs) par noslēgto Partnerības un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekijas Republiku, no otras puses

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0593

Oficiālais Vēstnesis L 229 , 31/08/1999 Lpp. 0001 - 0002

		Padomes un Komisijas Lēmums(1999. gada 31. maijs)par noslēgto Partnerības un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekijas Republiku, no otras puses(1999/593/EK, EOTK, Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 308. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro teikumu un 3. punkta otro daļu,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 95. pantu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 101. panta otro daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [1],apspriedušās ar EOTK Padomdevēju komiteju, un ar Padomes piekrišanu,ņemot vērā Padomes apstiprinājumu, kas izdots saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,(1) tā kā 1996. gada 21. jūnijā Florencē noslēgtais Partnerības un sadarbības nolīgums par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekijas Republiku, no otras puses, sekmē Eiropas Kopienu mērķu sasniegšanu;(2) tā kā šā nolīguma nolūks ir stiprināt Eiropas Ekonomikas kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un Padomju Sociālistisko Republiku Savienības 1989. gada 18. decembrī parakstītā un ar Lēmumu 90/116/EEK [2] apstiprinātā Nolīguma izveidotās saiknes tirdznieciskās un ekonomiskās sadarbības jomā;(3) tā kā ar Partnerības un sadarbības nolīgumu noteiktās saistības, kas neietilpst Kopienas tirdzniecības politikā, ietekmē vai varētu ietekmēt kārtību, kas noteikta ar Kopienas aktiem attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību, kā arī transporta un uzņēmumu vadības jomā;(4) tā kā minētais nolīgums Eiropas Kopienai uzliek konkrētus pienākumus attiecībā uz kapitāla plūsmu un maksājumiem starp Kopienu un Uzbekijas Republiku;(5) tā kā turklāt, ciktāl minētais nolīgums skar Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīvu 90/434/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro dažādu dalībvalstu [3] uzņēmējsabiedrību apvienošanai, sadalīšanai, aktīvu pārvešanai un akciju maiņai, un Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīvu 90/435/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs [4], kuras izdotas, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 94. pantu, minētais pants jāizmanto par juridisko pamatu;(6) tā kā daži minētā nolīguma noteikumi Kopienai pakalpojumu sniegšanas jomā uzliek pienākumus, kas neietilpst pārrobežu pakalpojumu jomā;(7) tā kā dažiem Kopienai piemērojamiem minētā nolīguma noteikumiem Eiropas Kopienas dibināšanas līgums neparedz konkrētas pilnvaras; tā kā tādēļ ir jāizmanto Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 308. pants,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Kopienas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā tiek apstiprināts Partnerības un sadarbības nolīgums par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekijas Republiku, no otras puses, līdz ar tā protokolu, deklarācijām un vēstuļu apmaiņu.Teksti ir pievienoti šim lēmumam.2. pants1. Kopienas nostāju, kas tiek pieņemta Sadarbības padomē un Sadarbības komitejā, ja pēdējo uz to pilnvaro Sadarbības padome, nosaka Padome, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, vai vajadzības gadījumā Komisija, katrai darbojoties saskaņā ar attiecīgiem Eiropas Kopienas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma noteikumiem.2. Saskaņā ar Partnerības un sadarbības nolīguma 79. pantu Padomes priekšsēdētājs vada Sadarbības padomi un dara zināmu Kopienas nostāju. Eiropas Kopienas Komisijas pārstāvis vada Sadarbības komiteju, ievērojot tās reglamentu, un dara zināmu Kopienas nostāju.3. Lēmumu publicēt Sadarbības padomes un Sadarbības komitejas ieteikumus Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī pieņem Padome un Komisija, katru gadījumu izvērtējot individuāli.3. pantsPadomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā nāk klajā ar Nolīguma 101. pantā paredzēto paziņojumu. Komisijas priekšsēdētājs nāk klajā ar šādu paziņojumu Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.Briselē, 1999. gada 31. maijāKomisijas vārdā —priekšsēdētājsJ. SanterPadomes vārdā —priekšsēdētājsO. Schily[1] OV C 175, 21.6.1999., 432. lpp.[2] OV L 68, 15.3.1990., 1. lpp.[3] OV L 225, 20.8.1990., 1. lpp.[4] OV L 225, 20.8.1990., 6. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1424 (2017. gada 4. augusts) atbalstot EDSO pasākumus, lai samazinātu apdraudējumu, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču un parastās munīcijas nelikumīga tirdzniecība un pārmērīga uzkrāšana Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Gruzijā

text:
               5.8.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 204/82

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/1424
   (2017. gada 4. augusts)
   atbalstot EDSO pasākumus, lai samazinātu apdraudējumu, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču un parastās munīcijas nelikumīga tirdzniecība un pārmērīga uzkrāšana Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Gruzijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2005. gada 15. un16. decembrī pieņēma ES Stratēģiju vieglo un kājnieku ieroču (“VIKI”) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (“ES VIKI stratēģija”). ES VIKI stratēģijā uzsvērts, ka, lai samazinātu apdraudējumu, ko rada VIKI nelikumīga tirdzniecība un pārmērīga uzkrāšana, īpaša uzmanība būtu jāpievērš milzīgajiem VIKI uzkrājumiem Austrumeiropā un Dienvidaustrumeiropā un tam, kā šos ieročus izplata konflikta zonās.

               (2)

               ES VIKI stratēģijā kā viens no mērķiem ir noteikta efektīvu daudzpusēju attiecību veicināšana, lai izveidotu starptautiskus, reģionālus vai Savienības un tās dalībvalstu mehānismus VIKI, kā arī to munīcijas piegādes un destabilizējošas izplatīšanas apkarošanai. ES VIKI stratēģijas rīcības plānā īpaši izcelta ir Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO) kā viena no reģionālajām organizācijām, ar kurām būtu jāattīsta sadarbība.

               (3)

               ES VIKI stratēģijā ir ietverti īpaši noteikumi par atbalstu, kas jāsniedz EDSO darbībai VIKI, kā arī to munīcijas nelikumīgas tirdzniecības apkarošanā un EDSO dalībvalstu lieko krājumu iznīcināšanā. Konkrēti, Savienība piedalās centienos samazināt VIKI un parastās munīcijas liekos krājumus, kas palikuši no Aukstā kara laikiem Austrumeiropā, šajā nolūkā sadarbojoties ar EDSO, kurai palīdzību ir lūgušas attiecīgās dalībvalstis.

               (4)

               EDSO dalībvalstis 2000. gadā pieņēma EDSO dokumentu par VIKI, kurā tās apņēmās apkarot VIKI nelikumīgu tirdzniecību visos tās aspektos. Minētajā dokumentā ir arī uzsvērts, ka pārmērīga VIKI uzkrāšana un krājumu nepietiekama pārvaldība un drošība var radīt destabilizējošu ietekmi uz valstu, reģionālo un starptautisko drošību.

               (5)

               EDSO dalībvalstis turklāt 2003. gadā pieņēma EDSO dokumentu par parastās munīcijas krājumiem (PMK), tādējādi atzīstot drošības un drošuma riskus, ko rada pārmērīga parastās munīcijas uzkrāšana. Lai rastu risinājumu attiecībā uz šiem riskiem, tās nolēma izveidot praktisku procedūru, lai sniegtu palīdzību parastās munīcijas lieko krājumu iznīcināšanā un/vai krājumu pārvaldības un drošības prakses uzlabošanā.

               (6)

               EDSO dokumentos par VIKI un PMK ir norādīts, ka iznīcināšana ir vēlamais veids, kā atbrīvoties no liekiem VIKI un parastās munīcijas krājumiem.

               (7)

               2016. gadā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Gruzija EDSO Drošības sadarbības forumā vērsās pie EDSO dalībvalstīm ar lūgumu sniegt palīdzību saskaņā ar EDSO dokumentiem par VIKI un PMK saistībā ar VIKI drošības uzlabošanu un parastās munīcijas iznīcināšanu.

               (8)

               Savienība ir iepriekš atbalstījusi EDSO pasākumus, izmantojot Padomes Lēmumu 2012/662/KĀDP (1). Ar lēmumu, kura īstenošana beidzās 2015. gadā, tika finansēti tādi pasākumi kā VIKI lieko krājumu iznīcināšana, ieroču krājumu drošības un pārvaldības uzlabošana, atbilstīgu rīku izstrāde ieroču uzskaitei un parasto ieroču nodošanas kontroles pastiprināšana.

               (9)

               2016. gada 19. decembrī Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/2356 (2). Dienvidaustrumeiropas un Austrumeiropas informācijas apstrādes centra vieglo un kājnieku ieroču kontrolei (SEESAC) projekta jaunais posms balstīsies uz panākumiem, kas gūti saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/730/KĀDP (3), vienlaikus saglabājot holistisku pieeju VIKI radītā apdraudējuma problēmas risināšanai reģionā. Jo īpaši projekts būs vērsts uz koordināciju ar iniciatīvām Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā nolūkā uzlabot policijas spējas pārvaldīt krājumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lai veicinātu mieru un drošību un efektīvas daudzpusējas attiecības pasaules un reģionālā līmenī, Savienība cenšas sasniegt šādus mērķus:

               —

               sekmēt mieru un drošību Savienības kaimiņvalstīs, mazinot apdraudējumu, ko rada VIKI un parastās munīcijas nelikumīga tirdzniecība un pārmērīga uzkrāšana EDSO reģionā,

               —

               atbalstīt efektīvas daudzpusējas attiecības reģionālā līmenī, atbalstot EDSO darbību, lai novērstu VIKI un parastās munīcijas nelikumīgu tirdzniecību un pārmērīgu uzkrāšanu.

         2.   Lai sasniegtu 1. punktā minēto mērķi, Savienība veic šādus pasākumus:

               —

               VIKI nelikumīgas izplatīšanas riska mazināšana Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā,

               —

               atbrīvošanās no liekiem munīcijas krājumiem Gruzijā.

         Sīki izstrādāts šajā punktā minēto projektu apraksts ir dots pielikumā.
   2. pants
   1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Eiropas Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”).
   2.   Šā lēmuma 1. panta 2. punktā minēto projektu tehnisko īstenošanu veic EDSO Sekretariāts.
   3.   EDSO Sekretariāts savu uzdevumu veic Augstā pārstāvja vadībā. Šajā nolūkā Augstais pārstāvis ar EDSO Sekretariātu noslēdz vajadzīgās vienošanās.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minētā projekta īstenošanai ir EUR 1 353 878,52.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā norādītās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Komisija pārrauga 1. punktā minēto izdevumu pienācīgu pārvaldību. Šajā nolūkā tā noslēdz finansēšanas nolīgumu ar EDSO Sekretariātu. Finansēšanas nolīgumā paredz, ka EDSO Sekretariātam ir jānodrošina Savienības ieguldījuma publiskums, kas atbilst ieguldījuma apjomam.
   4.   Komisija cenšas pēc iespējas drīz pēc šā lēmuma stāšanās spēkā noslēgt 3. punktā minēto finansēšanas nolīgumu. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām šajā procesā un par finansēšanas nolīguma noslēgšanas datumu.
   4. pants
   AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz EDSO Sekretariāta sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padomes veiktā novērtēšana ir balstīta uz šiem ziņojumiem. Komisija ziņo par 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanas finanšu aspektiem.
   5. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   Šis lēmums zaudē spēku 36 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansēšanas nolīguma noslēgšanas datuma. Tomēr, ja minētajā laikā šo finansējuma nolīgumu nenoslēdz, šis lēmums zaudē spēku sešus mēnešus pēc stāšanās spēkā.

      Briselē, 2017. gada 4. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. MAASIKAS

      (1)  Padomes Lēmums 2012/662/KĀDP (2012. gada 25. oktobris) par atbalstu pasākumiem, lai samazinātu apdraudējumu, ko rada kājnieku ieroču un vieglo ieroču nelikumīga tirdzniecība un pārmērīga uzkrāšana Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) reģionā (OV L 297, 26.10.2012., 29. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2356 (2016. gada 19. decembris) par atbalstu SEESAC atbruņošanās un bruņojuma kontroles darbībām Dienvidaustrumeiropā saistībā ar ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (OV L 348, 21.12.2016., 60. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2013/730/KĀDP (2013. gada 9. decembris) par atbalstu SEESAC atbruņošanās un bruņojuma kontroles darbībām Dienvidaustrumeiropā saistībā ar ES Stratēģiju VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (OV L 332, 11.12.2013., 19. lpp.).

      PIELIKUMS
      1.   Vispārīga informācija
      2016. gadā divas EDSO dalībvalstis – Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Gruzija – lūdza atbalstu pasākumiem saistībā ar kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) drošības uzlabošanu un atbrīvošanos no liekiem parastās munīcijas krājumiem.
      2016. gadā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika paziņoja, ka tai ir vajadzīga palīdzība, lai uzlabotu VIKI un munīcijas noliktavu fizisko un IT drošību 15 robežpolicijas iecirkņos (RPI) un vienā robežas lietu reģionālajā centrā (RLRC). Turklāt lūgumā bija norādīta vajadzība palielināt Iekšlietu ministrijas (IeM) spējas, uzlabojot dienesta ieroču krājumu pārvaldības procedūras. EDSO misija Skopjē (OMSk) ir pastāvīgi sniegusi atbalstu IeM drošības jomā, sekmējot kopīgas pārrobežu mācības, rīkojot apmācības kursus par cīņu pret organizēto noziedzību, zaļās robežas novērošanu, sejas atpazīšanas veikšanu un profilēšanu. Balstoties uz esošo sadarbību, IeM ir atzinusi OMSk par partneri drošības uzlabojumu un spēju veidošanas īstenošanā.
      Pēc Aukstā kara Gruzijas Aizsardzības ministrijā bija uzkrājušies ievērojami padomju laika parastās munīcijas krājumi. Daļa šo krājumu ir samazināti valsts līmeņa pasākumu, kā arī starptautisko un divpusējo palīdzības projektu satvarā. Tādējādi laikposmā no 2005. līdz 2013. gadam tika pabeigti trīs projekti, lai atbrīvotos no vadāmām un nevadāmām raķetēm, kuriem atbalstu sniedza NATO Tehniskās apkopes un apgādes aģentūra un ASV Valsts Departaments. 2007., 2011. un 2012. gadā EDSO un UNDP arī sniedza atbalstu atlikušo vadāmo un nevadāmo raķešu un to bīstamo sastāvdaļu lieko krājumu utilizācijas, pārstrādes un iznīcināšanas projektiem. Turklāt laikposmā no 2012. līdz 2016. gadam EDSO sniedza palīdzību, lai atbrīvotos no kasešu munīcijas, bumbām un artilērijas šāviņiem.
      2016. gadā Gruzija iesniedza EDSO Drošības sadarbības forumam (DSF) jaunu palīdzības lūgumu, lai atbrīvotos no 461 tonnas lieko parastās munīcijas krājumu, kas ietver 121 tonnu artilērijas šāviņu un 340 tonnas bumbu. Lai arī EDSO pašlaik nav pārstāvēta uz vietas Gruzijā, šī organizācija ir iepriekš sekmīgi īstenojusi atbrīvošanās no munīcijas projektus šajā valstī. EDSO un Gruzija ir izveidojušas sadarbības satvaru, izstrādājot “Programmu tādas militārajās bāzēs Gruzijā esošās munīcijas demilitarizācijai, kura ir novecojusi, norakstīta un kurai beidzies derīguma termiņš”. 2014. gada aprīlī EDSO Sekretariāts un Gruzija parakstīja saprašanās memorandu, kas reglamentē programmas īstenošanas papildu aspektus.
      Turpinot Lēmuma 2012/662/KĀDP sekmīgo īstenošanu, pašreizējie projekti ir galvenokārt vērsti uz VIKI un munīcijas valsts līmeņa kontroles turpmāku stiprināšanu un palīdzības sniegšanu Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai un Gruzijai, lai tās spētu izpildīt savas starptautiskās saistības šajā jomā.
      2.   Vispārīgais mērķis
      Stiprināt drošību Dienvidaustrumeiropas un Dienvidkaukāza reģionos, samazinot apdraudējumu, ko rada nekontrolēta VIKI un parastās munīcijas izplatīšana.
      3.   Projektu apraksts
      Projekti ir balstīti uz iepriekšējām un pašreizējām EDSO darbībām, lai samazinātu liekos krājumus, uzlabotu drošību un novērstu VIKI un munīcijas zādzības, un tādējādi veicina terorisma apkarošanas centienus, dodot iespēju EDSO dalībvalstīm vērsties pret vienu no teroristu tīklu piegādes avotiem.
      3.1.   Projekts Nr. 1: VIKI nelikumīgas izplatīšanas riska samazināšana bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā
      3.1.1.   Mērķis
      Palielināt bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas IeM spēju gādāt par tās VIKI un munīcijas krājumu drošību, tādējādi samazinot risku, ka tie var tikt nelikumīgi izplatīti, tostarp terorisma nolūkos.
      3.1.2.   Apraksts
      Palīdzības lūgumā EDSO IeM norādīja, ka VIKI un munīcijas noliktavas ir vāji aizsargātas 15 RPI un vienā RLRC. Pēc 2015. gada aprīlī notikušā uzbrukuma RPI netālu no Gošinces (Gosince), kā rezultātā tika nozagti ieroči un munīcija, tika uzsākta visaptveroša VIKI noliktavu drošības pārskatīšana RPI. Atbildot uz palīdzības lūgumu, EDSO misija Skopjē īstenoja vajadzību izvērtējumu, kas ietvēra visu 15 RPI un RLRC apmeklējumu. EDSO identificēja vairākas problēmas, kas ir saistītas ar VIKI drošību šajās noliktavās, tostarp to, ka ir jāuzlabo esošo noliktavu fiziskā drošība, jāuzlabo uzskaites procedūras, jāpalielina personāla spējas pārvaldīt dienesta un konfiscētos VIKI un jāpalielina IeM spējas novērst VIKI izplatīšanu no tās krājumiem.
      3.1.3.   Sagaidāmie rezultāti
      Ar šo darbību EDSO misija Skopjē (OMSk) turpina savus centienus veidot IeM spējas cīņā pret organizēto noziedzību un terorismu. Šis projekts palīdzēs sasniegt šādus konkrētus rezultātus:

                  Rezultāts Nr. 1: Labāka VIKI un munīcijas krājumu fiziskā un IT drošība 15 RPI un 1 RLRC.
                  Rādītāji:

                              —

                              15 RPI un 1 RLRC ir nodrošināta labāka VIKI noliktavu fiziskā un IT drošība.

                  Rezultāts Nr. 2: Labāka IeM spēja īstenot VIKI krājumu pārvaldību.
                  Rādītāji:

                              —

                              izstrādātas dienesta ieroču pārvaldības standarta operāciju procedūras (SOP),

                              —

                              rīkots 1 mācību seminārs pasniedzējiem,

                              —

                              sniegti 16 mācību semināri uz vietas 15 RPI un 1 RLRC.

            3.1.4.   Projekta īstenošanas komanda
      Projekta īstenošanas komandu veidos tiesībaizsardzības projekta koordinators un projekta asistents. Projekta īstenošanas komanda būs atbildīga par visa projekta cikla pārvaldību, tostarp izveidojot tiesisko, pārvaldības, uzraudzības un pārbaudīšanas sistēmu, lai efektīvi sasniegtu projekta rezultātus un par tiem ziņotu.
      3.1.5.   Darbības
      3.1.5.1.   Iepirkuma dokumentācija
      Dokumentācija attiecībā uz publisko iepirkumu drošības uzlabošanai 15 RPI un 1 RLRC tiks balstīta uz būvprojekta specifikācijām saskaņā ar valsts regulējumu un EDSO paraugpraksi attiecībā uz VIKI noliktavām un parastās munīcijas krājumiem. OMSk būvprojekta specifikāciju izstrādes pakalpojumus pirks no kāda uzņēmuma. Izvēlētais piegādātājs izstrādās un nodrošinās OMSk visu attiecīgo būvprojekta dokumentāciju, nodrošinot, ka tā ir saskaņota visās valsts regulējošās iestādēs un tās to ir apstiprinājušas, un ka tā atbilst EDSO noteikumiem un procedūrām.
      3.1.5.2.   Drošības uzlabojumi

         OMSk izstrādās dokumentāciju, kas nepieciešama atklātam piedāvājumu konkursam un rīkos iepirkumu būvniecības darbiem un IT drošības aprīkojumam saskaņā ar EDSO noteikumiem un procedūrām. Izvēlētais darbuzņēmējs īstenos drošības pasākumus saskaņā ar apstiprināto būvprojektu. Projekta īstenošanas komanda veiks drošības pasākumu īstenošanas uzraudzību un tehnisko pārraudzību un pārbaudīs to atbilstību attiecīgajām tehniskajām prasībām.
      3.1.5.3.   SOP izstrāde darbībām ar dienesta ieročiem un munīciju
      Projekta īstenošanas komanda izveidos darba grupu, kuras sastāvā būs pārstāvji no EDSO un IeM attiecīgajiem departamentiem, tostarp no VIKI kontaktpunkta, Ekspluatācijas, kriptoloģijas un videonovērošanas sistēmu (CCTV) nodaļas, Būvniecības pārvaldības departamenta, Juridiskā departamenta, Robežjautājumu un migrācijas nozares un Sabiedriskās kārtības biroja. Darba grupa SOP izstrādei rīkos četras sanāksmes, un to atbalstīs viens valsts un viens starptautisks eksperts. Ar SOP sniegs padomu un norādes IeM darbiniekiem par to, kā standartizētā veidā izmantot jaunos tehniskos un IT instrumentus.
      3.1.5.4.   Mācības
      Projekta īstenošanas komanda vadīs mācību rokasgrāmatas izstrādi par jaunajiem SOP, tostarp pieņems darbā ekspertu tās izstrādei, drukāšanai un izplatīšanai attiecīgajiem IeM darbiniekiem un pārtulkošanai angļu valodā. Angļu valodas eksemplārus izdalīs citām EDSO uz vietas īstenotajām operācijām, kā arī EDSO Sekretariātam, lai nodrošinātu atpazīstamību un materiālus turpmākai izmantošanai.
      Projekta īstenošanas komanda rīkos pasniedzēju apmācības semināru 30 nozīmētiem pārstāvjiem no četriem reģionāliem robežjautājumu centriem un astoņām iekšlietu nozarēm ar mērķi palielināt viņu zināšanas par to, kā izmantot jaunās drošības un IT sistēmas no jauna aprīkotajās noliktavās. Pēc tam apmācītie pasniedzēji pasniegs seminārus visā valstī katrs savā attiecīgajā reģiona centrā un nozarē, tādējādi nodrošinot darbības ilgtspējību.
      3.1.5.5.   Savienības atpazīstamība
      Atpazīstamības veicināšanas pasākumu mērķis būs reklamēt atbalstu, ko Savienība sniedz, lai mazinātu ieroču un munīcijas izplatīšanas radīto risku, izmantojot EDSO īstenotās darbības. Pasākumi atpazīstamības nodrošināšanai būs vērsti uz to, lai palielinātu izvēlētu auditoriju, kā arī plašākas sabiedrības informētību par to, kā tiek īstenotas konkrētas šā projekta darbības; to ietekmi uz tā apdraudējuma samazināšanu, ko rada ieroču nekontrolēta izplatīšana; un vispārējo stabilitāti reģionā. Atpazīstamības pasākumi tiks īstenoti saskaņā ar atpazīstamības projekta plānu. Ir paredzēts izstrādāt vairāku veidu atpazīstamības materiālus, lai mērķauditoriju iepazīstinātu ar projekta rezultātiem. Tie ietvers satinamos plakātus, reklāmkarogus, brošūras, fotomateriālus, videomateriālus, kā arī atpazīstamības pasākumu rezultātu veicināšanu.
      3.2.   Projekts Nr. 2: Atbrīvošanās no liekas munīcijas Gruzijā
      3.2.1.   Mērķis
      Atbalstīt munīcijas krājumu pārvaldību Gruzijā, atbrīvojoties no 461 tonnām liekas munīcijas.
      3.2.2.   Apraksts
      2016. gadā Gruzija lūdza palīdzību, lai atbrīvotos no 461 tonnām liekas parastās munīcijas saskaņā ar “Programmu tādas militārajās bāzēs Gruzijā esošās munīcijas demilitarizācijai, kura ir novecojusi, norakstīta un kurai beidzies derīguma termiņš” (turpmāk “programma”). Kā turpmāku pasākumu pēc projektiem, ko EDSO īstenoja 2007., 2011.–2012. un 2014.–2016. gadā, EDSO Sekretariāts atbalstīs Gruziju tās centienos uzlabot munīcijas krājumu pārvaldību.
      3.2.3.   Sagaidāmie rezultāti
      Rezultāts Nr. 1: Parastās munīcijas pieejamo pārpalikumu samazināšana drošā un videi labvēlīgā veidā.
      Rādītāji:

                  —

                  atbrīvošanās no 461 tonnām liekas munīcijas,

                  —

                  parakstīts īstenošanas partnerības nolīgums,

                  —

                  projekta darbinieku pieņemšana darbā,

                  —

                  kvalitātes nodrošināšanas programmas izstrādāšana,

                  —

                  progresa ziņojumi reizi ceturksnī,

                  —

                  vides pārskati reizi ceturksnī.

            3.2.4.   Projekta īstenošanas komanda
      Projekta īstenošanas komandu veidos projekta vadītājs, projekta asistents, viens vietējais konsultants un divi starptautiski konsultanti. Projekta vadītājs būs EDSO ierēdnis, ar kuru pastāv spēkā esošs līgums. Projekta asistents, vietējais konsultants un starptautiskie konsultanti tiks pieņemti darbā saskaņā ar esošajiem EDSO noteikumiem un procedūrām. Projekta īstenošanas komanda būs atbildīga par tiesisko, pārvaldības, uzraudzības un pārbaudīšanas sistēmas izveidi, lai efektīvi sasniegtu projekta rezultātus un izpildītu kvalitātes nodrošināšanas programmu (QAP).
      3.2.5.   Īstenošanas partneri
      Gruzija darbību īstenošanu saskaņā ar programmu ir uzticējusi Valsts militārajam zinātnes tehniskajam centram (DELTA). DELTA ir ekskluzīvas tiesības attiecībā uz munīcijas demilitarizāciju un munīcijas iznīcināšanas darbībām, kuras tam 2005. gadā tika piešķirtas ar Gruzijas aizsardzības ministra dekrētu Nr. 321. Kopš tā laika DELTA ir īstenošanas partneris, ar kuru kā ar apakšuzņēmēju līgumus slēdz visas starptautiskās organizācijas, kas ir iesaistījušās iznīcināšanas darbībās, tostarp NATO, UNDP un EDSO. Tādējādi 2016. gadā DELTA pabeidza projektu, ko atbalstīja EDSO: atbrīvošanās no 620 tonnām lidaparātu raķešu, bumbu un artilērijas šāviņu.
      3.2.6.   Darbības
      3.2.6.1.   Atbrīvošanās no liekas munīcijas

         DELTA ir veicis pētījumu par munīciju, no kuras ir jāatbrīvojas, un izstrādājis tehnoloģijas, instrukcijas un dokumentāciju atbrīvošanās procesam. Turklāt DELTA ir sācis 340 tonnu lieko bumbu pārvešanas procesu no to uzglabāšanas vietas uz iznīcināšanas objektu Poničalā, sniegusi apmācību projekta personālam un uzsākusi demontāžas procesu. Eksplozīvās detaļas tiks iznīcinātas, tās detonējot atklātos karjeros Vaziani šautuvē. 121 tonnas artilērijas šāviņu iznīcināšana notiks objektā Dedoplisa Ckaro. DELTA pārrauga iznīcināšanas operāciju ietekmi uz vidi, veicot ikmēneša testus.
      3.2.6.2.   Savienības atpazīstamība
      Atpazīstamības pasākumi tiks vērsti uz to, lai palielinātu izvēlētas auditorijas, kā arī plašākas sabiedrības informētību par atbrīvošanās no munīcijas operāciju īstenošanu un to ietekmi uz labāku krājumu pārvaldības spēju Gruzijā.
      4.   Atbalsta saņēmēji
      Tiešu labumu no projektiem gūs Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Gruzijas valsts iestādes, kas ir atbildīgas par VIKI, munīcijas drošību un pārvaldību. Projekta darbības atbilst valstu stratēģijām attiecībā uz VIKI un munīciju un ir saskaņotas ar abu valstu starptautiskajām saistībām. Netiešu labumu no projekta darbībām gūs arī abu valstu iedzīvotāji, Dienvidaustrumeiropas, Dienvidkaukāza un Savienības iedzīvotāji, kas ir pakļauti ar VIKI un munīcijas izplatīšanu saistītam riskam.
      5.   Darbības termiņš
      Kopējais paredzētais projektu ilgums būs 36 mēneši.
      6.   Tehniskās īstenošanas vienība
      Vispārējā šā lēmuma tehniskā īstenošana būs uzticēta EDSO Sekretariātam.
      7.   Koordinācijas komiteja
      Šā projekta koordinācijas komitejas sastāvā būs Augstā pārstāvja pārstāvis un īstenošanas vienība, kas minēta šā pielikuma 6. punktā. Koordinācijas komiteja regulāri un vismaz reizi sešos mēnešos pārskatīs šā lēmuma īstenošanu, tostarp izmantojot elektroniskus saziņas līdzekļus.
      8.   Ziņojumu sniegšana
      EDSO Sekretariāts reizi ceturksnī iesniegs pārskata ziņojumus, kuros sniegs pārskatu par progresu, kas panākts projekta rezultātu sasniegšanā. EDSO Sekretariāts iesniegs gada pārskata ziņojumu un finanšu pārskatu un gala ziņojumu sešos mēnešos pēc īstenošanas laikposma beigām.
      9.   Plānotās projektu kopējās izmaksas un Savienības finanšu ieguldījums
      Kopējās paredzētās projektu izmaksas ir EUR 1 353 878,52.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1656 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Banku iestādes 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/203

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1656
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Banku iestādes 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Banku iestādes 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Banku iestādes 2015. finanšu gada pārskatiem ar Iestādes atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Iestādei par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0072/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (4), un jo īpaši tās 64. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0079/2017),

               1.

               apstiprina Eiropas Banku iestādes 2015. finanšu gada pārskatus;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Banku iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 72. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums (2011. gada 13. maijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu protokola veidā starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses

text:
               6.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 177/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 13. maijs)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu protokola veidā starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses
   (2011/398/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Vidusjūras reģiona partneriem, lai izveidotu strīdu izšķiršanas mehānismu attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem.

               (2)

               Komisija risināja sarunas, apspriežoties ar komiteju, kas izveidota ar Līguma 207. pantu, un saskaņā ar Padomes dotajiem sarunu norādījumiem.

               (3)

               Šīs sarunas ir noslēgušās, un 2009. gada 9. decembrī tika parafēts Nolīgums protokola veidā (“protokols”) starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (1).

               (4)

               Protokols tika Savienības vārdā parakstīts 2011. gada 11. februārī.

               (5)

               Protokols būtu jānoslēdz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums protokola veidā starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (“protokols”).
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 23. pantā paredzēto paziņojumu (2).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 13. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         MARTONYI J.

      (1)  OV L 129, 15.5.2002., 3. lpp.

      (2)  Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
    ---documentbreak---

               6.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 177/3

         PROTOKOLS
   starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu, kas jāpiemēro strīdiem attiecībā uz tirdzniecības noteikumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses
   EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,
   no vienas puses,
   un
   JORDĀNIJAS HĀŠIMĪTU KARALISTE, turpmāk “Jordānija”,
   no otras puses,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   I   NODAĻA

      MĒRĶIS UN DARBĪBAS JOMA

   1. pants
   Mērķis
   Šā protokola mērķis ir novērst un atrisināt visus tirdzniecības strīdus starp pusēm, lai, cik vien iespējams, panāktu savstarpēji saskaņotu risinājumu.
   2. pants
   Protokola piemērošana
   1.   Šā protokola noteikumi attiecas uz jebkurām domstarpībām, kuras rodas, interpretējot un piemērojot noteikumus, kas izklāstīti II sadaļā (izņemot 23. pantu) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (turpmāk “Asociācijas nolīgums”), izņemot gadījumus, kad skaidri noteikts citādi (1). Asociācijas nolīguma 97. pants attiecas uz strīdiem par to, kā jāpiemēro un jāinterpretē citi Asociācijas nolīguma noteikumi.
   2.   Šajā protokolā noteiktā kārtība jāpiemēro tad, ja 60 dienās no dienas, kad strīds saskaņā ar Asociācijas nolīguma 97. pantu tika iesniegts Asociācijas padomei, tai nav izdevies izšķirt strīdu.
   3.   Šā panta 2. punkta mērķiem strīdu uzskata par atrisinātu, ja Asociācijas padome ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar Asociācijas nolīguma 97. panta 2. punktu vai ja tā ir paziņojusi, ka strīds vairs nepastāv.
   II   NODAĻA

      APSPRIEŠANĀS UN MEDIĀCIJA

   3. pants
   Apspriešanās
   1.   Domstarpības, kas attiecas uz 2. pantā minēto noteikumu interpretēšanu un piemērošanu, puses cenšas atrisināt, labā ticībā sākot apspriešanos ar mērķi panākt tūlītēju, objektīvu un savstarpēji saskaņotu risinājumu.
   2.   Puse ierosina apspriešanos, nosūtot otrai pusei rakstisku pieprasījumu, kura kopija jāiesniedz Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai, norādot aplūkojamo pasākumu un Asociācijas nolīguma noteikumus, kas, pēc tās domām, ir jāpiemēro.
   3.   Apspriešanos rīko 40 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas, un tā notiek atbildētāja teritorijā, ja vien puses nevienojas citādi. Apspriešanos uzskata par pabeigtu 60 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas, ja vien abas puses nevienojas to turpināt. Apspriešanās, īpaši visa izpaustā informācija un pušu nostāja šajā procesā, ir slepena un neskar nevienas puses tiesības turpmākajos procesos.
   4.   Steidzamos gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, apspriešanos rīko 15 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas, un to uzskata par pabeigtu 30 dienās no pieprasījuma saņemšanas dienas.
   5.   Ja puse, kurai pieprasījums adresēts, neatbild uz apspriešanās pieprasījumu 10 darbdienās no tā saņemšanas dienas vai ja apspriešanās nenotiek attiecīgi 3. vai 4. punktā minētajos termiņos, vai ja apspriešanās ir pabeigta, bet nav panākta vienošanās par savstarpēji saskaņotu risinājumu, prasītājs saskaņā ar 5. pantu var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.
   4. pants
   Mediācija
   1.   Ja apspriežoties nav izdevies panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu, puses, savstarpēji vienojoties, var izmantot mediatora palīdzību. Mediācijas pieprasījums jāiesniedz rakstiski Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai, un tajā jānorāda pasākums, kas ir bijis apspriešanās priekšmets, kā arī savstarpēji saskaņotā mediācijas kompetence. Katra puse apņemas ar izpratni izturēties pret mediācijas pieprasījumiem.
   2.   Ja vien puses nevienojas par mediatoru piecās darbdienās no mediācijas pieprasījuma saņemšanas dienas, Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejas priekšsēdētāji vai viņu pilnvarota persona izlozē mediatoru no personām, kuras ir iekļautas 19. pantā minētajā sarakstā un kuras nav pušu valstspiederīgie. To veic 10 darbdienās no mediācijas pieprasījuma saņemšanas dienas. Mediators ne vēlāk kā 30 dienās no viņa izraudzīšanas dienas sasauc sanāksmi ar pusēm. Mediators ne vēlāk kā 15 dienas pirms sanāksmes saņem katras puses pieteikumus un pēc vajadzības var pieprasīt papildu informāciju pusēm, ekspertiem vai tehniskajiem konsultantiem. Šādā veidā iegūtā informācija ir jādara zināma katrai no pusēm, un tām jādod iespēja izteikt piezīmes. Mediators ne vēlāk kā 45 dienās no viņa izraudzīšanās dienas sniedz atzinumu.
   3.   Mediatora atzinumā var būt ieteikums par to, kā atrisināt strīdu atbilstīgi 2. pantā minētajiem noteikumiem. Mediatora atzinums nav saistošs.
   4.   Puses var vienoties grozīt 2. punktā minētos termiņus. Turklāt mediators pēc jebkuras puses pieprasījuma var nolemt grozīt šos termiņus, ņemot vērā attiecīgās puses īpašās grūtības vai lietas sarežģītību.
   5.   Procesos, kuros izmanto mediāciju, īpaši mediatora atzinums un visa izpaustā informācija, un pušu nostāja šajos procesos ir slepeni un neskar nevienas puses tiesības turpmākajos procesos.
   6.   Ja puses vienojas, mediāciju var turpināt arī tad, ja noris šķīrējtiesas procedūra.
   7.   Mediatora nomaiņa notiek vienīgi reglamenta 18. līdz 21. punktā izklāstīto iemeslu dēļ un atbilstoši minētajos punktos noteiktajai kārtībai.
   III   NODAĻA

      STRĪDU IZŠĶIRŠANAS PROCEDŪRAS

      I   IEDAĻA

         Šķīrējtiesas procedūra

   5. pants
   Šķīrējtiesas procedūras uzsākšana
   1.   Ja pusēm nav izdevies atrisināt strīdu, izmantojot apspriešanos saskaņā ar 3. pantu vai izmantojot mediāciju saskaņā ar 4. pantu, prasītājs var pieprasīt izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.
   2.   Pieprasījumu izveidot šķīrējtiesas kolēģiju rakstiski iesniedz atbildētājam un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai. Prasītājs savā pieprasījumā norāda aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā šāds pasākums ir 2. pantā minēto noteikumu pārkāpums. Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana jāpieprasa ne vēlāk kā 18 mēnešus no apspriešanās pieprasījuma saņemšanas dienas, neskarot prasītāja tiesības turpmāk pieprasīt jaunu apspriešanos par šo pašu jautājumu.
   6. pants
   Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana
   1.   Šķīrējtiesas kolēģijā ir trīs šķīrējtiesneši.
   2.   Desmit darbdienās pēc tam, kad atbildētājs ir saņēmis pieprasījumu izveidot šķīrējtiesas kolēģiju, puses apspriežas, lai panāktu vienošanos par šķīrējtiesas kolēģijas sastāvu.
   3.   Ja puses 2. punktā noteiktajā termiņā nespēj vienoties par šķīrējtiesas kolēģijas sastāvu, jebkura no pusēm var pieprasīt Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejas priekšsēdētājiem vai viņu pilnvarotai personai ar izlozes palīdzību izvēlēties visus trīs locekļus no saraksta, kas izveidots saskaņā ar 19. pantu: vienu personu no tām personām, ko ir ierosinājis prasītājs, vienu personu no tām personām, ko ir ierosinājis atbildētājs, un vienu personu no tām personām, ko puses ir izvēlējušās par priekšsēdētāju. Ja puses vienojas par vienu vai vairākiem šķīrējtiesas kolēģijas locekļiem, atlikušos dalībniekus izraugās tādā pašā kārtībā.
   4.   Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejas priekšsēdētāji vai viņu pilnvarota persona izraugās šķīrējtiesnešus piecās darbdienās pēc tam, kad jebkura no pusēm ir iesniegusi 3. punktā minēto pieprasījumu.
   5.   Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas diena ir visu triju šķīrējtiesnešu izraudzīšanās diena.
   6.   Šķīrējtiesnešu nomaiņa notiek vienīgi reglamenta 18. līdz 21. punktā izklāstīto iemeslu dēļ un atbilstoši minētajos punktos noteiktajai kārtībai.
   7. pants
   Šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojums
   Šķīrējtiesas kolēģija ne vēlāk kā 120 dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas pusēm iesniedz starpposma ziņojumu, kurā izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas secinājumiem un ieteikumiem. Jebkura puse 15 dienās no paziņošanas dienas var iesniegt rakstisku pieprasījumu šķīrējtiesas kolēģijai, lai tā pārskatītu konkrētus starpposma ziņojuma aspektus. Šķīrējtiesas kolēģijas galīgā nolēmuma secinājumos iekļauj apsvērumus par starpposma pārskata posmā iesniegtajiem paskaidrojumiem.
   8. pants
   Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmums
   1.   Šķīrējtiesas kolēģija 150 dienās no tās izveidošanas dienas paziņo nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai. Ja tā uzskata, ka šo termiņu nevar ievērot, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam par to rakstiski jāpaziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai, norādot kavēšanās iemeslus un dienu, kad šķīrējtiesas kolēģija plāno pabeigt darbu. Nolēmumu nekādā gadījumā nedrīkst paziņot vēlāk kā 180 dienas no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas.
   2.   Steidzamos gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija dara visu, lai paziņotu nolēmumu 75 dienās no tās izveidošanas dienas. Jebkurā gadījumā minētais nolēmums jāpaziņo ne vēlāk kā 90 dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Šķīrējtiesas kolēģija 10 dienās no tās izveidošanas dienas sniedz pirmstiesas nolēmumu par to, vai tā uzskata šo lietu par steidzamu.
   3.   Šķīrējtiesas kolēģija pēc abu pušu pieprasījuma jebkurā brīdī aptur savu darbību uz laikposmu, par kuru puses ir vienojušās, bet kas nav ilgāks par 12 mēnešiem, un pēc prasītājas puses pieprasījuma šā saskaņotā laikposma beigās atjauno savu darbību. Ja prasītāja puse pirms saskaņotā apturēšanas laikposma beigām nelūdz atjaunot šķīrējtiesas kolēģijas darbu, procedūra tiek izbeigta. Šķīrējtiesas kolēģijas darba apturēšana un izbeigšana neskar nevienas puses tiesības piedalīties citā procesā par šo pašu jautājumu.

      II   IEDAĻA

         Nolēmuma izpilde

   9. pants
   Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpilde
   Katra puse veic visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, un puses cenšas vienoties par termiņu, kurā jāpanāk nolēmuma izpilde.
   10. pants
   Pieņemamais termiņš nolēmuma izpildei
   1.   Atbildētājs ne vēlāk kā 30 dienas pēc tam, kad šķīrējtiesas kolēģija ir paziņojusi nolēmumu pusēm, paziņo prasītājam un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai, cik daudz laika tam būs vajadzīgs, lai izpildītu nolēmumu (pieņemamais termiņš), ja tūlītēja nolēmuma izpilde nav iespējama.
   2.   Ja pusēm ir domstarpības par pieņemamo termiņu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildei, prasītājs 20 dienās pēc tam, kad atbildētājs ir sniedzis paziņojumu saskaņā ar 1. punktu, rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai noteikt pieņemamā termiņa ilgumu. Par šādu pieprasījumu vienlaikus paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģija 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai.
   3.   Puses, savstarpēji vienojoties, var pagarināt pieņemamo termiņu.
   11. pants
   Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildei
   1.   Atbildētājs līdz pieņemamā termiņa beigām paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai par visiem pasākumiem, ko tas veicis šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma izpildei.
   2.   Ja pusēm ir domstarpības par to, vai pasākums, kas paziņots saskaņā ar 1. punktu, atbilst 2. pantā minētajiem noteikumiem, prasītājs var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Šādā pieprasījumā apraksta aplūkojamo pasākumu un izskaidro, kādā veidā šāds pasākums nav saderīgs ar 2. pantā minētajiem noteikumiem. Šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu 90 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas. Steidzamos gadījumos, tostarp tādos, kas saistīti ar ātrbojīgām vai sezonas precēm, šķīrējtiesas kolēģija paziņo nolēmumu 45 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas.
   12. pants
   Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma neizpildes gadījumā
   1.   Ja atbildētājs līdz pieņemamā termiņa beigām nepaziņo par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, vai ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka saskaņā ar 11. panta 1. punktu paziņotais pasākums nav saderīgs ar minētās puses saistībām atbilstoši 2. pantā minētajiem noteikumiem, atbildētājs iesniedz pagaidu kompensācijas piedāvājumu, ja to pieprasa prasītājs. Prasītājs var pieprasīt šādu piedāvājumu arī pirms pieņemamā termiņa beigām.
   2.   Ja vienošanās par kompensāciju nav panākta 30 dienās pēc pieņemamā termiņa beigām vai pēc šķīrējtiesas kolēģijas nolēmuma saskaņā ar 11. pantu par to, ka pieņemtais izpildes pasākums nav saderīgs ar 2. pantā minētajiem noteikumiem, prasītājs pēc tam, kad tas paziņojis otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai, ir tiesīgs apturēt saistību izpildi, kuras izriet no jebkura 2. pantā minētā noteikuma, tādā mērā, kas atbilst pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam. Pieņemot šādus pasākumus, prasītājs ņem vērā to ietekmi uz atbildētāja ekonomiku. Prasītājs var apturēt saistību izpildi pēc 10 darbdienām no dienas, kad atbildētājs ir saņēmis paziņojumu, ja vien atbildētājs nav pieprasījis strīda izšķiršanu saskaņā ar 3. punktu.
   3.   Ja atbildētājs uzskata, ka saistību izpildes apturēšanas līmenis nav līdzvērtīgs pārkāpuma izraisītajam zudumam vai samazinājumam, tas var rakstiski pieprasīt šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu pirms 2. punktā minētā 10 darbdienu perioda beigām paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģija, vajadzības gadījumā uzklausot ekspertu atzinumu, 30 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un par tirdzniecības jautājumiem atbildīgajai struktūrai savu nolēmumu par saistību izpildes apturēšanas līmeni. Saistību izpildi neaptur, kamēr šķīrējtiesas kolēģija nav paziņojusi nolēmumu, un saistību izpildes apturēšanai jābūt saskaņā ar šķīrējtiesas nolēmumu.
   4.   Saistību izpildi aptur uz laiku un piemēro tikai tik ilgi, kamēr pasākums, par kuru konstatēts, ka tas nav saderīgs ar 2. pantā minētajiem noteikumiem, nav atsaukts vai grozīts, lai tas atbilstu minētajiem noteikumiem saskaņā ar 13. pantu, vai tik ilgi, kamēr puses nav vienojušās atrisināt strīdu.
   13. pants
   To nolēmuma izpildes pasākumu pārskatīšana, kas pieņemti pēc saistību izpildes apturēšanas
   1.   Atbildētājs paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai par visiem pasākumiem, ko tas veicis, lai izpildītu šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu, kā arī par savu pieprasījumu pārtraukt saistību izpildes apturēšanu, ko piemēro prasītājs.
   2.   Ja puses 30 dienās no paziņojuma saņemšanas dienas nevienojas par paziņotā pasākuma atbilstību 2. pantā minētajiem noteikumiem, prasītājs rakstiski pieprasa šķīrējtiesas kolēģijai izlemt šo jautājumu. Par šādu pieprasījumu vienlaikus paziņo otrai pusei un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai. Šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu 45 dienās no pieprasījuma iesniegšanas dienas paziņo pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai. Ja šķīrējtiesas kolēģija nolemj, ka jebkurš pasākums, kas veikts, lai izpildītu nolēmumu, atbilst 2. pantā minētajiem noteikumiem, saistību izpildes apturēšanu izbeidz.

      III   IEDAĻA

         Kopīgie noteikumi

   14. pants
   Savstarpēji saskaņots risinājums
   Puses jebkurā laikā saskaņā ar šo protokolu strīdā var panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu. Tās par šādu risinājumu paziņo Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai un šķīrējtiesas kolēģijai. Pēc tam, kad ir paziņots par savstarpēji saskaņotu risinājumu, šķīrējtiesas kolēģija beidz savu darbību, un procedūra tiek izbeigta.
   15. pants
   Reglaments
   1.   Šā protokola III nodaļā noteikto strīdu izšķiršanas procedūru regulē šim protokolam pievienotais reglaments.
   2.   Šķīrējtiesas kolēģijas sēdes saskaņā ar reglamentu ir atklātas, ja vien puses nevienojas citādi.
   16. pants
   Informācija un tehniskās konsultācijas
   1.   Šķīrējtiesas kolēģija pēc savas iniciatīvas vai pēc kādas puses pieprasījuma var iegūt informāciju, kuru tā uzskata par vajadzīgu šķīrējtiesas procesam. Turklāt šķīrējtiesas kolēģijai ir tiesības lūgt ekspertu attiecīgo viedokli. Pirms šādu ekspertu izraudzīšanās šķīrējtiesas kolēģija apspriežas ar pusēm. Šādā veidā iegūtā informācija ir jādara zināma katrai no pusēm, un tām jādod iespēja izteikt piezīmes.
   2.   Ieinteresētajām personām, kas veic uzņēmējdarbību pušu teritorijā, saskaņā ar reglamentu ir tiesības iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai amicus curiae rezumējumus.
   17. pants
   Interpretācijas noteikumi
   Šķīrējtiesas kolēģija interpretē 2. pantā minētos noteikumus saskaņā ar starptautisko publisko tiesību ierastajām interpretācijas normām, tostarp Vīnes Konvenciju par starptautisko līgumu tiesībām. Šķīrējtiesas nolēmumi nevar paplašināt vai sašaurināt 2. pantā paredzētās tiesības un pienākumus.
   18. pants
   Šķīrējtiesas kolēģijas lēmumi un nolēmumi
   1.   Šķīrējtiesas kolēģija dara visu iespējamo, lai ikvienu lēmumu pieņemtu vienprātīgi. Ja tomēr lēmumu nevar pieņemt vienprātīgi, attiecīgo jautājumu izšķir ar vairākuma balsojumu. Tomēr nekādā gadījumā netiek publiskoti atšķirīgie šķīrējtiesnešu viedokļi.
   2.   Visi šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumi ir saistoši pusēm, un tie nerada tiesības vai neuzliek pienākumus fiziskām vai juridiskām personām. Nolēmumā ir izklāstīti konstatētie fakti, attiecīgo Asociācijas nolīguma noteikumu piemērojamība un galvenais pamatojums šķīrējtiesas kolēģijas konstatējumam un secinājumiem. Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomiteja dara šķīrējtiesas kolēģijas nolēmumu pilnībā publiski pieejamu, ja vien tā nenolemj citādi, lai nodrošinātu ar uzņēmējdarbību saistītās informācijas konfidencialitāti.
   IV   NODAĻA

      VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

   19. pants
   Šķīrējtiesnešu saraksti
   1.   Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomiteja ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc dienas, kad šis protokols ir stājies spēkā, izveido sarakstu vismaz ar 15 personām, kuras vēlas un ir spējīgas darboties kā šķīrējtiesneši. Katra puse šķīrējtiesneša amatam ierosina vismaz piecas personas. Turklāt abas puses izraugās vismaz piecus šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājus, kas nav pušu valstspiederīgie. Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomiteja nodrošina, lai sarakstā vienmēr tiktu saglabāts šis skaits.
   2.   Šķīrējtiesnešiem ir speciālas zināšanas vai pieredze tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā. Tie ir neatkarīgi, rīkojas patstāvīgi un nepieņem norādījumus no organizācijām vai valdības, tie nav saistīti ar pušu valdībām un ievēro šim protokolam pievienoto ētikas kodeksu.
   3.   Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomiteja var izveidot papildu sarakstus vismaz ar 15 personām, kam ir nozares ekspertu zināšanas konkrētos Asociācijas nolīguma jautājumos. Izmantojot 6. panta 2. punktā izklāstīto izraudzīšanās procedūru, Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejas priekšsēdētāji pēc abu pušu vienošanās var izmantot nozaru ekspertu sarakstu.
   20. pants
   Saistība ar PTO saistībām
   1.   Tiesības izmantot šā protokola noteikumus par strīdu izšķiršanu neskar nevienu darbību, kas veicama PTO, ieskaitot strīda izšķiršanas darbību.
   2.   Tomēr, ja kāda no pusēm ir sākusi strīda izšķiršanas procesu par kādu konkrētu pasākumu atbilstīgi šim protokolam vai PTO nolīgumam, tā nevar sākt strīda izšķiršanas procesu par to pašu pasākumu otrā tiesā, pirms nav beidzies pirmais process. Turklāt puse nevar vērsties abās tiesās jautājumā par tādas saistības neievērošanu, kura atbilstoši Asociācijas nolīgumam un PTO nolīgumam ir pilnīgi vienāda. Tādā gadījumā, tiklīdz ir uzsākts strīda izšķiršanas process, minētā puse otrai tiesai neiesniedz prasību saistībā ar tādas pašas saistības neizpildi atbilstoši otram nolīgumam, ja vien izvēlētajā tiesā procesuālu vai juridisku iemeslu dēļ nav iespējams izdarīt secinājumus par prasību, kuras priekšmets ir minētās saistības neizpilde.
   3.   Šā panta 2. punktā:

               —

               strīda izšķiršanas procesus saskaņā ar PTO nolīgumu uzskata par uzsāktiem, kad viena puse pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstoši PTO vienošanās par noteikumiem un kārtību, kas nosaka strīdu izšķiršanu (VSI), 6. pantam, un tos uzskata par pabeigtiem, kad strīdu izšķiršanas iestāde pieņem kolēģijas ziņojumu un vajadzības gadījumā apelācijas iestādes ziņojumu atbilstīgi VSI 16. pantam un 17. panta 14. punktam,

               —

               strīda izšķiršanas procesus saskaņā ar šo protokolu uzskata par uzsāktiem, kad viena puse pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju atbilstoši 5. panta 1. punktam, un tos uzskata par pabeigtiem, kad šķīrējtiesas kolēģija paziņo savu nolēmumu pusēm un Rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un ieguldījumu veicināšanas apakškomitejai saskaņā ar 8. pantu.

         4.   Šā protokola noteikumi neliedz pusei apturēt saistību izpildi, ko atļauj PTO strīdu izšķiršanas iestāde. PTO nolīgumu neizmanto, lai liegtu kādai no pusēm apturēt saistību izpildi saskaņā ar šo protokolu.
   21. pants
   Termiņi
   1.   Visus šajā protokolā noteiktos termiņus, ieskaitot termiņus, kuros šķīrējtiesas kolēģijām ir jāpaziņo savi nolēmumi, skaita kalendārajās dienās no nākamās dienas pēc darbības vai fakta, uz ko tie attiecas, ja vien nav norādīts citādi.
   2.   Jebkuru šajā protokolā minēto termiņu var mainīt, pusēm savstarpēji vienojoties. Puses apņemas labvēlīgi izskatīt pieprasījumus par termiņu pagarināšanu, ja kāda no pusēm nevar ievērot šajā protokolā noteiktās procedūras. Šķīrējtiesas kolēģija pēc puses pieprasījuma var mainīt procesos piemērojamos termiņus, ievērojot pušu dažādo attīstības pakāpi.
   22. pants
   Protokola pārskatīšana un grozīšana
   1.   Asociācijas padome pēc šā protokola un tā pielikumu stāšanās spēkā var jebkurā laikā pārskatīt to īstenošanu, lai lemtu par to darbības turpināšanu, grozīšanu vai izbeigšanu.
   2.   Šajā pārskatīšanā Asociācijas padome var izskatīt iespēju izveidot vairākiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumiem kopīgu apelācijas iestādi.
   3.   Asociācijas padome var lemt par šā protokola un tā pielikumu grozīšanu.
   23. pants
   Stāšanās spēkā
   Puses apstiprina šo protokolu saskaņā ar savām procedūrām. Šis protokols stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas šajā pantā minētās procedūras.

      Briselē, divi tūkstoši vienpadsmitā gada vienpadsmitajā februārī, divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un arābu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā –
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         За Хашемитско кралство Йордания
         Por el Reino Hachemí de Jordania
         Za Jordánské hášimovské království
         For Det Hashemitiske Kongerige Jordan
         Für das Haschemitische Königreich Jordanien
         Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel
         Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας
         For the Hashemite Kingdom of Jordan
         Pour le Royaume hachémite de Jordanie
         Per il Regno hashemita di Giordania
         Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –
         Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu
         A Jordán Hásimita Királyság részéről
         Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan
         Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië
         W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego
         Pelo Reino Hachemita da Jordânia
         Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei
         Za Jordánske hášimovské kráľovstvo
         Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo
         Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta
         För Hashemitiska konungariket Jordanien

      (1)  Šā protokola noteikumi neskar 34. pantu Protokolā par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm.
   PIELIKUMI

                  I PIELIKUMS.

               ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS

                  II PIELIKUMS.

               ŠĶĪRĒJTIESAS KOLĒĢIJU LOCEKĻU UN MEDIATORU ĒTIKAS KODEKSS


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1098 (2015. gada 19. jūnijs), ar ko konstatē, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu

text:
               8.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 180/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1098
   (2015. gada 19. jūnijs),
   ar ko konstatē, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 8. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

               (2)

               Ievērojot 4. punktu Protokolā (Nr. 15) par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, LESD 126. panta 1. punktā izklāstītais pienākums izvairīties no pārmērīga vispārējās valdības budžeta deficīta neattiecas uz Apvienoto Karalisti, kamēr tā nav ieviesusi euro. Minētā protokola 5. punktā ir paredzēts, ka Apvienotajai Karalistei jācenšas izvairīties no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

               (3)

               Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valsts finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai. Stabilitātes un izaugsmes pakts ietver Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/97 (1), kas pieņemta, lai veicinātu pārmērīga valsts budžeta deficīta ātru novēršanu.

               (4)

               Padome 2008. gada 8. jūlijā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu nolēma, ka Apvienotajā Karalistē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts (2), un izdeva valstij adresētu ieteikumu censties novērst pārmērīgo budžeta deficītu vēlākais līdz 2009./2010. finanšu gadam saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu. Padome noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2009. gada 8. janvāris (3).

               (5)

               Saskaņā ar EKL 104. panta 8. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2008. gada 8. jūlija ieteikumu (4).

               (6)

               Atzīstot, ka Apvienotās Karalistes 2009./2010. gada budžeta stāvokļa pamatā bija īstenotie pasākumi aptuveni 1,5 % apmērā no IKP, kas bija atbilstīga reakcija uz Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, un automātisko stabilizatoru brīvā darbība, Padome 2009. gada 2. decembrī pieņēma pārskatītus ieteikumus saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, kuros ieteikts Apvienotajai Karalistei novērst pārmērīgo budžeta deficīta situāciju līdz 2014./2015. gadam. Jo īpaši, lai pārliecinoši un ilgtspējīgi samazinātu vispārējās valdības budžeta deficītu līdz 3 % no IKP, Apvienotajai Karalistei tika ieteikts: a) īstenot 2009./2010. gadā fiskālos pasākumus, kā plānots 2009. gada budžetā, izvairoties no turpmākiem pasākumiem, kas veicinātu valsts finanšu pasliktināšanos, un 2010./2011. gadā sākt konsolidāciju, lai līdz 2014./2015. gadam budžeta deficīts būtu samazināts zem atsauces vērtības; b) laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam katru gadu nodrošināt fiskālos pasākumus vidēji 1,75 % apmērā no IKP gadā, kam arī būtu jāpalīdz samazināt valsts bruto parāda attiecību, pietiekami strauji tuvinot to atsauces vērtībai, ko ļautu panākt primārā pārpalikuma atjaunošana pietiekamā līmenī; c) turpināt precizēt papildu pasākumus, kas nepieciešami pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2014./2015. gadam, ja to pieļauj cikliskie apstākļi, un straujāk samazināt budžeta deficītu, ja ekonomikas vai budžeta stāvoklis izrādītos labāks, nekā šobrīd gaidāms. Savā 2009. gada 2. decembra ieteikumā Padome saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu noteica, ka efektīvu pasākumu veikšanas termiņš ir 2010. gada 2. jūnijs.

               (7)

               Komisija 2010. gada 6. jūlijā secināja, ka, pamatojoties uz Komisijas 2010. gada pavasara prognozi, Apvienotā Karaliste ir veikusi efektīvus pasākumus atbilstīgi Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam, un tolaik uzskatīja, ka līdz ar to nav nepieciešami papildu pasākumi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā.

               (8)

               No jauna novērtējot Apvienotās Karalistes rīcību ar mērķi novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2014./2015. gadam atbilstīgi Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, izdarāmi šādi secinājumi:

                           —

                           Apvienotā Karaliste piedzīvoja lielu reālā IKP pieauguma samazinājumu pēc globālās ekonomikas un finanšu krīzes 2008./2009. gadā, kas ietekmēja arī valsts finanses. Vispārējās valdības budžeta deficīts 2009./2010. gadā strauji palielinājās līdz 10,9 % no IKP. To lielā mērā izraisīja ieņēmumu samazināšanās un lielāki sociālās nodrošināšanas izdevumi saimnieciskās darbības sarukuma dēļ, un valdības izziņotie stimulēšanas pasākumi 2009./2010. gadam. Apvienotā Karaliste īstenoja konsolidācijas plānu, kas galvenokārt bija vērsts uz izdevumu samazināšanu un sāka noturīgi samazināt budžeta deficītu.

                           —

                           Vispārējās valdības budžeta deficīts 2010./2011. gadā bija 9,1 % no IKP. Togad Apvienotās Karalistes īstenotie pasākumi izrietēja no 2009. gada pirmsbudžeta ziņojuma, kuru izsludināja decembrī, marta budžeta un otrā ārkārtas budžeta pēc vispārējām vēlēšanām jūnijā. Turklāt 2010. gada oktobrī tika publicēts izdevumu pārskats. Kopumā pasākumi parasti bija atlikti uz termiņa beigu posmu un galvenā uzmanība bija vērsta uz izdevumu samazināšanu, nevis uz nodokļu palielināšanu. Laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam marta budžeti, rudens pārskati un izdevumu kārtas būtiski nemainīja sākotnējos konsolidācijas plānus. Programmā, kas tika īstenota piecu gadu laikā, galvenā uzmanība bija vērsta uz ministriju izdevumu ievērojamu samazinājumu, ietverot arī algu iesaldēšanu un sociālo izdevumu samazinājumu. Kopumā galvenie paziņotie pasākumi nodokļu jomā ietvēra standarta PVN likmes paaugstināšanu, banku nodevas ieviešanu un paaugstināšanu, lielākas sociālās apdrošināšanas iemaksas, uzņēmumu peļņas nodokļa likmes samazināšanu, ar iedzīvotāju ienākuma nodokli neapliekamā minimuma palielināšanu, nodokļu likmju samazināšanu un pasākumus saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. No 2012./2013. finanšu gada budžeta deficīta rādītājus uzlaboja arī dividenžu pārskaitījumi no Anglijas Bankas, izmantojot aktīvu uzpirkšanas programmu (Asset Purchase Facility). Konsolidācijas plānu īstenošanas rezultātā nominālais budžeta deficīts katru gadu samazinājās līdz 7,7 % no IKP 2011./2012. gadā, 7,6 % no IKP 2012./2013. gadā, 5,9 % no IKP 2013./2014. gadā un 5,2 % no IKP 2014./2015. gadā. Strukturālais budžeta deficīts bija 7,0 % no IKP 2010./2011. gadā, 5,9 % no IKP 2011./2012. gadā un 2012./2013. gadā, 4,6 % no IKP 2013./2014. gadā un 4,7 % no IKP 2014./2015. gadā.

                           —

                           Strukturālie pasākumi vidēji sasniedza 0,7 % no IKP laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam. Kad ņemta vērā ietekme, ko rada potenciālās izlaides pieauguma pārskatīšana starp pašreizējo prognozi un prognozi, kas ir pamatā Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumiem, kā arī ieņēmumu attīstības tendenču ietekme salīdzinājumā ar standarta elastīgumu attiecībā pret IKP pieaugumu, gada vidējie koriģētie strukturālie pasākumi šajā laikposmā tiek lēsti 1,1 % apmērā no IKP, kas ir zem Padomes ieteiktā fiskālo pasākumu gada vidējā rādītāja 1,75 % apmērā.

                           —

                           Aplēstais diskrecionāro konsolidācijas pasākumu kopējais lielums, kas noteikts laikā no 2009. gada pirmsbudžeta ziņojuma līdz 2014. gada rudens pārskatam, sasniedz aptuveni 3,5 % no IKP laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam.

                           —

                           Vispārējās valdības bruto parāds turpināja pieaugt visā pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras laikā, 2014./2015. gadā sasniedzot 88,4 % no IKP. Šo parāda līmeņa pasliktināšanos galvenokārt izraisīja nominālais budžeta deficīts, kā arī intervences par labu finanšu nozarei.

               (9)

               Minētie faktori liek secināt, ka, neraugoties uz paredzēto un īstenoto fiskālās konsolidācijas programmu, Apvienotā Karaliste nav novērsusi pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2014./2015. gadam. Turklāt Apvienotā Karaliste nav panākusi fiskālo konsolidāciju 1,75 % apmērā, kā Padome bija ieteikusi 2009. gada 2. decembrī. Kopumā jāsecina, ka Apvienotās Karalistes reakcija uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu nav bijusi pietiekama,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Apvienotā Karaliste nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.

      Luksemburgā, 2015. gada 19. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. REIRS

      (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2008/713/EK (2008. gada 24. jūlijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Apvienotajā Karalistē (OV L 238, 5.9.2008., 5. lpp.).

      (3)  Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Apvienotajā Karalistē ir atrodami šeit: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/uk_en.htm

      (4)  Padomes Lēmums 2009/409/EK (2009. gada 27. aprīlis), ar ko atbilstīgi Līguma 104. panta 8. punktam konstatē, vai Apvienotā Karaliste, reaģējot uz Padomes 2008. gada 8. jūlija ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, ir veikusi efektīvus pasākumus (OV L 132, 29.5.2009., 11. lpp.).