title: 2012/544/ES, Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/1

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments
   (2012/544/ES, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0257/2011) (2),

               —

               ņemot vērā pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību, I iedaļa – Eiropas Parlaments, 2010. finanšu gads (3),

               —

               ņemot vērā iekšējā revidenta 2010. finanšu gada pārskatu,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (4),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (5), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 318. pantu, kā arī Euratom līguma 106.a pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un jo īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā 13. pantu Iekšējos noteikumos par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi (7),

               —

               ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru visas Savienības iestādes atbilstoši rīkojas, lai veiktu pasākumus attiecībā uz konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Eiropas Parlamenta lēmuma par budžeta izpildes apstiprināšanu,

               —

               ņemot vērā 2009. gada 10. marta rezolūciju par 2010. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm – I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX iedaļa (8),

               —

               ņemot vērā 2009. gada 5. maija rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2010. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (9),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu, 80. panta 3. punktu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0120/2012),

               A.

               tā kā Revīzijas palātas veiktā revīzija ir apliecinājusi, ka attiecībā uz 2010. gada administratīvajiem izdevumiem visas iestādes ir apmierinoši īstenojušas Finanšu regulā paredzētās pārraudzības un kontroles sistēmas un 93 % no 58 pārbaudītajiem maksājumiem būtisku kļūdu nav bijis;

               B.

               tā kā ģenerālsekretārs 2011. gada 16. jūnijā apliecināja, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka Parlamenta budžets ir izpildīts saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka ieviestā kontroles sistēma nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību,

               1.

               sniedz Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam apstiprinājumu par Eiropas Parlamenta 2010. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 64, 12.3.2010.

      (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

      (3)  OV C 167, 7.6.2011., 1. lpp.

      (4)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

      (5)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

      (6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (7)  PE 349.540/Bur/ann/def.

      (8)  OV C 87 E, 1.4.2010., 327. lpp.

      (9)  OV C 212 E, 5.8.2010., 244. lpp.
    ---documentbreak---

               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/3

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2012. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības gada pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 473 – C7-0257/2011) (2),

               —

               ņemot vērā pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību, I iedaļa – Eiropas Parlaments, 2010. finanšu gads (3),

               —

               ņemot vērā iekšējā revidenta 2010. finanšu gada pārskatu,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2010. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (4),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (5), ko Revīzijas palāta iesniegusi par 2010. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 318. pantu, kā arī Euratom līguma 106.a pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), un jo īpaši tās 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā 13. pantu Iekšējos noteikumos par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi (7),

               —

               ņemot vērā Finanšu regulas 147. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru visas Savienības iestādes atbilstoši rīkojas, lai veiktu pasākumus attiecībā uz konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Eiropas Parlamenta lēmuma par budžeta izpildes apstiprināšanu,

               —

               ņemot vērā 2009. gada 10. marta rezolūciju par 2010. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm – I, II, IV, V, VI, VII, VIII un IX iedaļa (8),

               —

               ņemot vērā 2009. gada 5. maija rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2010. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (9),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu, 80. panta 3. punktu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0120/2012),

               A.

               tā kā Revīzijas palātas veiktā revīzija ir apliecinājusi, ka attiecībā uz 2010. gada administratīvajiem izdevumiem visas iestādes ir apmierinoši īstenojušas Finanšu regulā paredzētās pārraudzības un kontroles sistēmas un 93 % no 58 pārbaudītajiem maksājumiem būtisku kļūdu nav bijis;

               B.

               tā kā ģenerālsekretārs 2011. gada 16. jūnijā apliecināja, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka Parlamenta budžets ir izpildīts saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka ieviestā kontroles sistēma nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību;

               C.

               tā kā daži jautājumi, kas Budžeta kontroles komitejā tika izskatīti diskusijās par 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanu, nebija tieši saistīti ar 2010. gadu un komiteja tos iekļāva kā plaša spektra jautājumus, šajā rezolūcijā galvenā uzmanība pievērsta 2010. finanšu gada budžeta izpildei un tās apstiprināšanai, vienlaikus atzīstot, ka budžeta jautājumu risināšana ir pelnījusi plašāku apspriešanu, jo īpaši darba grupā, kas izveidota, lai izvērtētu Parlamenta izmaksas un iespējamos ietaupījumus un saskaņā ar 2012. gada 8. februārī pieņemtajām 2013. gada budžeta pamatnostādnēm censtos panākt ilgtermiņa ietaupījumus, veicot neatkarīgu Eiropas Parlamenta budžeta izvērtēšanu, kuras rezultātā līdz 2012. gada beigām tiktu iesniegti priekšlikumi un tie nekavējoties tiktu īstenoti,

      Sarežģījumi 2010. gada budžeta izpildē

               1.

               norāda, ka budžeta izpilde 2010. gadā bija problemātiska, jo tas bija pirmais pilnais darbības gads pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2009. gadā un šajā laikā Savienībā turpinājās finansiālas problēmas;

               2.

               norāda, ka Parlamenta budžets (galīgo apropriāciju kopsumma – EUR 1 616 760 399, 2009. gadā – EUR 1 529 970 930) bija tikai nedaudz mazāks par piekto daļu (19,99 %; 2009. gadā – 19,67 %, tāpēc mazāk nekā ierastie 20 %) no V izdevumu kategorijas (administratīvie izdevumi) Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžetā;

               3.

               norāda uz Parlamenta ģenerālsekretariāta sniegto atbildi, ka Parlamenta darba vieta Strasbūrā 2010. gadā izmaksāja precīzi EUR 51 500 000, no kuriem EUR 33 500 000 bija infrastruktūras izmaksas un EUR 18 000 000 – darbības izmaksas saistībā ar 12 ikmēneša sesijām; norāda, ka šie oficiālie skaitļi ir daudz zemāki nekā iepriekš iesniegtās aplēses, kuru amplitūda sniedzās no EUR 169 000 000 līdz EUR 203 000 000; tomēr norāda, ka aplēsēs par 2006. gadu administrācija aprēķināja ikgadējo ietaupījumu, ko rada viena darba vieta, EUR 204 miljonu apmērā un par 2010. gadu EUR 180 miljonu apmērā, summai samazinoties Strasbūrā esošo ēku iegādes un tehnoloģisku uzlabojumu dēļ, kā arī atgādina, ka aplēsēs par 2013. gadu Parlaments ar 429 balsīm “par” un 184 “pret” nobalsoja par vienu darba vietu, lai ietaupītu līdzekļus;

               4.

               norāda, ka Lisabonas līguma stāšanās spēkā paplašināja Parlamenta pilnvaras, veicamos pasākumus un likumdošanas darba slodzi un tā dēļ bija jāveic nozīmīgas izmaiņas iestādes struktūrā un darba metodēs, lai saglabātu izcilību likumdošanas jomā un turpinātu gatavoties Savienības paplašināšanai, uzņemot Horvātiju; norāda arī to – atbildot uz jaunajiem izaicinājumiem, tika veikti izmaksu efektivitāti veicinoši pasākumi, proti, palielināta produktivitāte, pārcelti darbinieki un uzlabotas darba metodes;

               5.

               norāda, ka budžeta grozījums (Nr. 1/2010, pieņemts 2010. gada 19. maijā) EUR 9 397 164 apmērā bija nepieciešams, lai finansētu papildu izdevumus, kuri bija tieši saistīti ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā; norāda arī to, ka šis budžeta grozījums jo īpaši papildināja divus budžeta posteņus (1200. posteni “Atalgojums un piemaksas” un 4220/01. posteni “Parlamentārā palīdzība: vietējie palīgi”), lai pastiprinātu atbalstu, ko deputātiem sniedz viņu paplašināto likumdošanas pienākumu veikšanā; tomēr pauž nožēlu par to, ka šo budžeta pieaugumu ievērojami nesamazināja, veicot lielākus ietaupījumus;

               6.

               norāda, ka šajā atskaites gadā tika veikta konsolidācija un turpinājās administrācijas modernizācija, lielāku uzmanību pievēršot pamatdarbībai, dienestu restrukturizācijai, moderno tehnoloģiju labākai izmantošanai un ciešākai iestāžu sadarbībai;

               7.

               norāda, ka 2010. gads bija pirmais gads, kurā pilnībā tika īstenots jaunais Deputātu nolikums un Deputātu palīgu nolikums (abi stājās spēkā 2009. gada 14. jūlijā), stājoties spēkā novērtēšanas pagaidu darba grupas ierosinātajām izmaiņām abu nolikumu īstenošanas noteikumos, un tas nozīmēja Parlamenta administrācijas uzdevumu vērā ņemamu pieaugumu;

               8.

               norāda, ka Prezidijs 2010. gada 24. martā pieņēma vidēja termiņa IKT stratēģiju (jo īpaši zināšanu pārvaldības sistēmu (KMS), kas ir daļa no tās) un vidēja termiņa nekustamā īpašuma politiku un ka abi šie lēmumi ievērojami ietekmē budžetu;

      Pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību

               9.

               konstatē, ka 2010. gadā Parlamenta ieņēmumi bija EUR 243 094 204 (2009. gadā – EUR 141 250 059), kas ietvēra arī piešķirtos ieņēmumus EUR 110 298 523 apmērā;

      Parlamenta pārskatu izklāsts

               10.

               pieņem zināšanai, ka Parlamenta 2010. finanšu gada kontu slēgšanas brīdī galīgie skaitļi bija šādi:

                           (EUR)

                           a)   Pieejamās apropriācijas

                           2010. gada apropriācijas

                           1 616 760 399

                           No 2009. finanšu gada neautomātiski pārnestas apropriācijas

                           10 100 000

                           No 2009. finanšu gada automātiski pārnestas apropriācijas

                           180 265 823

                           2010. gada piešķirto ieņēmumu apropriācijas

                           110 298 523

                           Piešķirto ieņēmumu apropriācijas, kas pārnestas no 2009. gada

                           20 637 870

                           Kopā

                           1 938 062 615

                           b)   Apropriāciju izlietojums 2010. finanšu gadā

                           Saistības

                           1 772 219 308

                           Veiktie maksājumi

                           1 506 555 191

                           Uz nākamo gadu automātiski pārnestas apropriācijas, tostarp piešķirto ieņēmumu apropriācijas

                           341 046 482

                           Uz nākamo gadu neautomātiski pārnestas apropriācijas

                           9 240 000

                           Atceltās apropriācijas

                           80 650 726

                           c)   Budžeta ieņēmumi

                           2010. gadā saņemts

                           243 094 204

                                       d)

                                       Kopējā bilance 2010. gada 31. decembrī

                           1 612 914 353

               11.

               norāda, ka 2010. gadā galīgās apropriācijas tika izlietotas 96 % apmērā (2009. gadā – 93 %), atcelto apropriāciju īpatsvaram sasniedzot 4 % (2009. gadā – 6,7 %), kā arī to, ka līdzīgi kā iepriekšējos gados ir sasniegts ļoti augsts budžeta izpildes līmenis;

               12.

               tomēr norāda uz ievērojamiem līdzekļu pārnesumiem uz 2010. gadu (EUR 190 365 823 (10)), ko izraisīja 2009. gada kā vēlēšanu gada īpatnības, un prasa uzlabot izdevumu plānošanu un ņemt to vērā, gatavojoties turpmākajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām;

               13.

               norāda, ka kopumā augsto izpildi daļēji nosaka divu mērķpārvietojumu veikšana pirms 2010. finanšu gada beigām (EUR 9 240 000 Eiropas nama iegādei Sofijā un EUR 10 923 000 četriem svarīgākajiem IT projektiem); atzinīgi vērtē to, ka jau otro reizi netika veikts vispārējs pārvietojums, šoreiz pārejā no 2010. uz 2011. gadu; tomēr mudina administrāciju turpināt darbu, lai uzlabotu budžeta plānošanu un padarītu to skaidrāku, kā arī lai uzlabotu budžeta disciplīnu, un norāda, ka ēku, IT un jebkādu citu nozīmīgu izdevumu iekļaušana budžetā nodrošinātu pilnīgu finansiālu skaidrību; uzskata, ka visi nozīmīgie izdevumi būtu pilnībā jāieplāno ikgadējā budžetā un tie nebūtu jāievieš tikai tāpēc, ka ir jāpārvieto neizlietoti līdzekļi;

      Ģenerālsekretāra ticamības deklarācija

               14.

               atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra 2011. gada 16. jūnija paziņojumu, kurā viņš kā galvenais deleģētais kredītrīkotājs attiecībā uz kredītrīkotāju gada darbības pārskatiem par 2010. gadu apliecināja, ka ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka Parlamenta budžets ir izpildīts saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka ieviestā kontroles sistēma nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību;

      Gada pārskats par piešķirtajiem līgumiem

               15.

               norāda, ka centrālie dienesti, pamatojoties uz apstiprinājumu sniedzošo nodaļu sniegto informāciju, sagatavoja budžeta lēmējinstitūcijai gada pārskatu (11) par 2010. gadā piešķirtajām līgumslēgšanas tiesībām un ka visu 2009. un 2010. gadā piešķirto līgumslēgšanas tiesību sadalījums ir šāds:

                           Līguma veids

                           2010

                           2009

                           Skaits

                           Īpatsvars

                           Skaits

                           Īpatsvars

                           Pakalpojumi

                           143

                           67 %

                           157

                           62 %

                           Piegādes

                           40

                           19 %

                           56

                           22 %

                           Darbi

                           27

                           12 %

                           34

                           14 %

                           Ēkas

                           4

                           2 %

                           5

                           2 %

                           Kopā

                           214

                           100 %

                           252

                           100 %

                           Līguma veids

                           2010

                           2009

                           Vērtība
                           (EUR)

                           Īpatsvars

                           Vērtība
                           (EUR)

                           Īpatsvars

                           Pakalpojumi

                           149 463 916

                           63 %

                           415 344 963

                           75 %

                           Piegādes

                           45 467 211

                           19 %

                           34 980 727

                           6 %

                           Darbi

                           22 128 145

                           9 %

                           36 045 314

                           6 %

                           Ēkas

                           22 269 303

                           9 %

                           70 394 138

                           13 %

                           Kopā

                           239 328 575

                           100 %

                           556 765 142

                           100 %

                     (2010. gada pārskats par Eiropas Parlamenta piešķirtajiem līgumiem, 5. lpp.)

               16.

               norāda, ka 2010. un 2009. gadā piešķirtie līgumi pēc izmantotās procedūras veida sadalās šādi:

                           Procedūras veids

                           2010

                           2009

                           Skaits

                           Īpatsvars

                           Skaits

                           Īpatsvars

                           Atklātā

                           72

                           34 %

                           73

                           29 %

                           Ierobežotā

                           5

                           2 %

                           13

                           5 %

                           Pārrunu

                           137

                           64 %

                           166

                           66 %

                           Kopā

                           214

                           100 %

                           252

                           100 %

                           Procedūras veids

                           2010

                           2009

                           Vērtība (EUR)

                           Īpatsvars

                           Vērtība (EUR)

                           Īpatsvars

                           Atklātā

                           143 603 024

                           60 %

                           415 996 418

                           75 %

                           Ierobežotā

                           2 129 576

                           1 %

                           9 458 434

                           2 %

                           Pārrunu

                           93 595 975

                           39 %

                           131 310 290

                           23 %

                           Kopā

                           239 328 575

                           100 %

                           556 765 142

                           100 %

                     (2010. gada pārskats par Eiropas Parlamenta piešķirtajiem līgumiem, 6.–7. lpp.)

      Ārkārtas pārrunu procedūra

               17.

               atzinīgi vērtē to, ka, sākot ar 2010. gadu, visi ģenerāldirektori savu gada darbības pārskatu pielikumā sniedz informāciju par līgumslēgšanas tiesībām, kas piešķirtas, izmantojot ārkārtas pārrunu procedūru, norāda šīs procedūras izmantošanas iemeslus, kā arī sniedz citu informāciju, kas prasīta 50. punktā 2010. gada 5. maija rezolūcijā (12) par Eiropas Savienības 2008. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, I iedaļa – Eiropas Parlaments;

               18.

               apstiprina, ka saistībā ar visiem līgumiem, kuru vērtība pārsniedz EUR 25 000, 2010. gadā ir pozitīvi mainījusies tendence attiecībā uz ārkārtas pārrunu procedūru skaitu (13) (salīdzinājumā ar 2009. gadu un iepriekšējiem gadiem), un tas redzams tabulā ietvertajā sadalījumā:

                           Ģenerāldirektorāts

                           2010

                           2009

                           Skaits

                           % no ĢD līgumu kopskaita

                           Skaits

                           % no ĢD līgumu kopskaita

                           DG PRES

                           5

                           50,00 %

                           14

                           53,85 %

                           DG IPOL

                           2

                           5,56 %

                           0

                           0,00 %

                           DG EXPO

                           0

                           0,00 %

                           1

                           50,00 %

                           DG COMM

                           8

                           14,81 %

                           29

                           42,03 %

                           DG PERS

                           0

                           0,00 %

                           1

                           16,67 %

                           DG INLO

                           24

                           30,00 %

                           37

                           38,14 %

                           DG INTE

                           3

                           27,27 %

                           3

                           21,43 %

                           DG TRAD

                           0

                           0,00 %

                           0

                           0,00 %

                           DG ITEC

                           7

                           53,85 %

                           4

                           36,36 %

                           DG FINS

                           0

                           0,00 %

                           0

                           0,00 %

                           Juridiskais dienests

                           0

                           0,00 %

                           0

                           0,00 %

                           Parlaments, kopā

                           49

                           22,90 %

                           89

                           35,32 %

                     (2010. gada pārskats par Eiropas Parlamenta piešķirtajiem līgumiem, 11. lpp.)

               19.

               aicina ģenerāldirektorātus, kuru skaitļi joprojām ir augsti, jo īpaši DG INLO, vēl vairāk samazināt šādu procedūru skaitu un/vai īpatsvaru; mudina administrāciju turpināt stingri pārbaudīt šīs procedūras, jo īpaši ņemot vērā iespējamos interešu konfliktus, un piemērot pastiprinātas un preventīvas sankcijas gadījumos, kad tiek atklāti pārkāpumi; prasa, lai ģenerālsekretārs reizi sešos mēnešos ziņotu Budžeta kontroles komitejai par sasniegtajiem rezultātiem;

               20.

               atzinīgi vērtē DG PRES izveidoto iepirkuma apakšnodaļu Plānošanas, budžeta pārvaldības un līgumu nodaļā, jo tas veicinās publiskā iepirkuma procedūru pārredzamību;

      Revīzijas palātas pārskats par 2010. gadu

      Vispārīgi konstatējumi

               21.

               atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palātas veiktajā revīzijā tika konstatēts, ka maksājumos kopumā būtisku kļūdu nav bijis un ka Revīzijas palāta nekonstatēja būtiskus trūkumus, novērtējot pārraudzības un kontroles sistēmu atbilstību Finanšu regulai;

      Apmeklētāju grupu uzņemšanai paredzētā finansiālā atbalsta sistēmas pārvaldība

               22.

               norāda uz Revīzijas palātas konstatēto, ka saskaņā ar 2010. gadā spēkā esošajām procedūrām netika izvirzīta prasība uzrādīt apliecinājumu par faktiskajiem ceļa izdevumiem un grupu vadītājiem tika izmaksāta skaidra nauda, kas radīja pārmaksāšanas risku un ierobežoja iespējas veikt šādu maksājumu iekšējas pārbaudes, un pieņem zināšanai nesen veiktās izmaiņas šajā sistēmā; tomēr norāda, ka deputātiem joprojām ir iespēja pieprasīt, lai maksājumus apmeklētāju grupām veiktu skaidrā naudā; prasa, lai ģenerālsekretārs aicinātu Revīzijas palātu sniegt atzinumu par grozītajiem noteikumiem;

      Līgumdarbinieku nodarbināšana

               23.

               ar nožēlu norāda uz Revīzijas palātas konstatēto, proti, ka četros no pieciem, t. i., ne mazāk kā 80 % no revidētajiem gadījumiem dokumentācija par pieteikumu izskatīšanu, interviju norisi un lēmumiem attiecībā uz konkrēto līgumdarbinieku izraudzīšanos nebija pilnīga, bet tas nekādi neietekmēja attiecīgos darbiniekus un līdz ar to nesekmēja situācijas uzlabošanu; atbalsta Revīzijas palātas ieteikumu, ka iekšējās kontroles nolūkiem turpmāk ir jānodrošina pilnīga dokumentācija;

      Iepirkums

               24.

               pauž nožēlu, ka Revīzijas palāta atklāja kļūdas, nekonsekvenci un citus trūkumus revidētajās Parlamenta iepirkuma procedūrās; norāda, ka nesen ir veikti šo procedūru uzlabošanas pasākumi, un mudina administrāciju vēl vairāk uzlabot darbu šajā jomā; atzinīgi vērtē IT instrumenta Webcontracts izstrādi, kas tika ieviests 2010. gadā un ļauj darbu ar līgumiem veikt tiešsaistē;

               25.

               aicina Prezidiju atkārtoti izskatīt visus publiskā iepirkuma kontroles mehānismus, lai garantētu piedāvāto pakalpojumu un preču viskonkurētspējīgākās cenas;

      Politisko grupu struktūra un darbība

               26.

               norāda uz Revīzijas palātas konstatējumiem attiecībā uz politisko grupu pārnestajām neizlietotajām apropriācijām un Eiropas Parlamenta vēlēšanu gada sadalīšanu divos pusgados to līdzekļu aprēķināšanai, kurus atļauts pārnest uz nākamo gadu; uzskata – lai turpmāk novērstu tādu grūtību atkārtošanos, kādas radās 2010. gada sākumā, par pamatu pārnesamo līdzekļu aprēķiniem tām politiskajām grupām, kuras turpina pastāvēt pēc vēlēšanām, ir jāņem pilns attiecīgais vēlēšanu gads;

               27.

               norāda – tiek apgalvots, ka atbildes uz sabiedrības uzdotajiem rakstiskajiem jautājumiem tiek sniegtas divu nedēļu laikā, bet pašlaik nav sistēmas, kas nodrošinātu, ka jautājumi, kurus deputāti uzdod priekšsēdētājam vai ģenerālsekretāram, tiek atbildēti tādā pašā termiņā;

      Ģenerālsekretāra veiktie pasākumi saistībā ar 2009. gada rezolūciju par budžeta izpildes apstiprināšanu

               28.

               ar gandarījumu norāda, ka rakstiskas atbildes saistībā ar 2009. gada rezolūciju par budžeta izpildes apstiprināšanu Budžeta kontroles komitejai tika sniegtas ļoti drīz, proti, 2011. gada 6. oktobrī, un bija izsmeļošas un ka viedokļu apmaiņa starp ģenerālsekretāru un Budžeta kontroles komiteju 2011. gada 11. oktobrī par pasākumiem, kas veicami saistībā ar 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu, bija ļoti augstvērtīga;

               29.

               atzinīgi vērtē dažādās atbildes uz vairākām prasībām, kas izvirzītas iepriekš minētajā rezolūcijā, un nepacietīgi gaida, kad tiks pabeigti pasākumi saistībā ar šādām rezolūcijā izvirzītajām prasībām:

                           i)

                           veikt visaptverošu izvērtējumu par darbinieku sastāva izmaiņām un izdevumu attīstību visos dienestos, kurus skar jauno nolikumu (Deputātu nolikuma un Deputātu palīgu nolikuma) īstenošana, un nosūtīt to atbildīgajām komitejām līdz ar rīcības plānu un novērtējumu par tiešu un netiešu finansiālo ietekmi uz Parlamenta budžetu nākamajos piecos gados, tostarp pasākumiem, kas jāparedz saistībā ar iespējamo vajadzību pēc papildu biroja telpām, pārcelšanos un telpu remonta/pielāgošanas izmaksām (7. punkts);

                           ii)

                           nākamajā darbības pārskatā sniegt informāciju par datorcentru eksternalizācijas izmaksām salīdzinājumā ar iepriekšējām izmaksām (37. punkts);

                           iii)

                           pieņemt oficiālu lēmumu par balvas žurnālistikā atcelšanu (93. punkts);

                           iv)

                           informēt par kopējo ietaupīto summu, tostarp komandējumu uz Parlamenta trim darba vietām tālākas racionalizācijas rezultātā ietaupīto kopējo summu (102. punkts);

                           v)

                           ierosināt stingrus visiem deputātiem piemērojamus noteikumus, lai nodrošinātu, ka piemaksas par vispārējiem izdevumiem izmantošana ir vienmēr pārredzama un ka šī piemaksa tiek izlietota tikai paredzētajiem mērķiem;

               30.

               prasa, lai ģenerālsekretārs ne vēlāk kā 2012. gada 31. oktobrī informētu Parlamenta atbildīgo komiteju par veiktajiem vai veicamajiem pasākumiem;

      Iekšējā revidenta gada pārskats

               31.

               atzinīgi vērtē to, ka ārējās revīzijas uzņēmums ir apstiprinājis, ka Iekšējās revīzijas dienests visaugstākajā mērā atbilst iekšējo revīziju profesionālās prakses starptautiskajiem standartiem;

               32.

               norāda, ka atbildīgās komitejas 2012. gada 24. janvāra sanāksmē iekšējais revidents iepazīstināja ar savu 2011. gada 15. jūlijā parakstīto gada pārskatu un paskaidroja, ka 2010. gadā viņš ir veicis šādas revīzijas Parlamenta administrācijā:

                           —

                           pēcpārbaude saistībā ar darbinieku individuālo tiesību jomā veiktajām revīzijām,

                           —

                           apmeklētāju grupu revīzija,

                           —

                           pēcpārbaude saistībā ar darbinieku komandējumu izdevumu revīziju,

                           —

                           pēcpārbaude saistībā ar ilgtermiņa līgumu iekšējās kontroles pārbaudi,

                           —

                           pēcpārbaude saistībā ar IT pārvaldības – plānošanas un organizācijas – pārbaudi,

                           —

                           algu aprēķina sistēmas ieviešanas revīzija,

                           —

                           publiskā iepirkuma procedūras un līgumu izpildes DG ITEC revīzija,

                           —

                           pēcpārbaude saistībā ar parlamentārās palīdzības piemaksas revīziju;

               33.

               pieņem zināšanai un atbalsta iekšējā revidenta viedokli, ka nepieciešams:

                           —

                           pēc iespējas drīzāk pabeigt visus novēlotos pasākumus, un jo īpaši ārkārtīgi svarīgos, lai uzlabotu Personāla ģenerāldirektorāta vadības procesus, kontroles vidi un kontroles pasākumus darbinieku individuālo tiesību jomā, kā arī pabeigt četrus atlikušos pasākumus darbinieku komandējumu izdevumu jomā, kas noteikti 2011. gada 6. maija iekšējās revīzijas ziņojumā Nr. 10/04 par pasākumiem, kas veikti saistībā ar 2008. gada revīzijā konstatēto,

                           —

                           izdarīt grozījumus finanšu noteikumos, kas iekļauti Iekšējos noteikumos par apmeklētāju grupu uzņemšanu, lai vairāk saskaņotu finansējumu ar apmeklētāju faktiskajām izmaksām,

                           —

                           pabeigt 20 novēlotos pasākumus IT pārvaldības jomā;

      Iekšējās revīzijas pārskatu būtība un mērķis

               34.

               norāda uz savām iepriekšējās rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu iekļautajām piezīmēm attiecībā uz iekšējās revīzijas pārskatiem; atzīst, ka iekšējās revīzijas pārskats ir sistēmu un darbības rezultātu uzlabošanas instruments un to var pienācīgi interpretēt tikai tad, kad, pamatojoties uz tajos sniegtajiem ieteikumiem, ir veiktas izmaiņas un sasniegti rezultāti; tomēr norāda, ka pašreiz notiekošajā Finanšu regulas pārskatīšanā tiek risināts jautājums par šo ziņojumu pieejamību pēc pieprasījuma, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu šajā jautājumā;

      PĀRVALDĪBA PARLAMENTA ADMINISTRĀCIJĀ

      Ģenerāldirektoru darbības pārskati

               35.

               ar gandarījumu konstatē, ka visi ģenerāldirektori attiecībā uz viņu dienestu 2010. gada budžeta izpildi spēja sniegt ticamības deklarāciju bez atrunām; apzinās, ka darbības pārskati ir iekšējs pārvaldības instruments, kura galvenais mērķis ir sniegt ģenerālsekretāram skaidru pārskatu par administrācijas darbu, un jo īpaši par iespējamiem trūkumiem;

      Riska pārvaldītājs

               36.

               ar gandarījumu norāda, ka riska pārvaldītājs sāka darbu 2010. gada 1. jūnijā un ka šī amatpersona ir tieši pakļauta ģenerālsekretāram; atzinīgi vērtē 2011. gada 16. decembrī publicēto riska pārvaldības rokasgrāmatu un atkārtoti prasa, lai atbildīgā komiteja saņemtu riska pārvaldītāja 2010. gada darbības pārskatu un informāciju par jaunās Parlamenta riska pārvaldības politikas īstenošanas gaitu;

               37.

               prasa līdz 2012. gada septembra beigām informēt atbildīgo komiteju par pieeju un pasākumiem, kas veikti sensitīvu štata vietu noteikšanai un pārvaldībai;

      Prezidentūras ģenerāldirektorāts (DG PRES)

      Drošība

               38.

               norāda, ka drošībai paredzētais budžets ir nedaudz samazināts, proti, 2009. gadā tas bija EUR 45 980 000, bet 2010. gadā – EUR 45 590 000; atzinīgi vērtē to, ka 2011. gada budžetā salīdzinājumā ar 2010. gadu izdevumi ir turpinājuši samazināties (galīgās apropriācijas – EUR 42 830 000), kā arī to, ka Prezidijs 2011. gada jūlijā pieņēma vispārējās drošības koncepciju, tādējādi modernizējot un efektivizējot Parlamenta drošības sistēmu;

               39.

               atkārtoti prasa, lai ģenerālsekretārs ieviestu obligātu prasību deputātiem uzrādīt caurlaides, ienākot vai izejot no Parlamenta telpām; ierosina deputātu caurlaides pārbaudīt arī elektroniski;

               40.

               uzstāj, ka Parlamenta ēku un to tuvākās apkārtnes drošības pastiprināšana ir jāuzskata par vissvarīgāko prioritāti; šajā sakarā prasa uzlabot drošību autostāvvietās un kontrolēt piekļuvi tām Parlamenta ēku daļām, kurās atrodas deputātu biroji;

               41.

               uzsver, ka zādzības notika aizslēgtos deputātu birojos, un tas apliecina, ka biroju drošība ir zemā līmenī; aicina ģenerālsekretāru nekavējoties veikt pasākumus situācijas uzlabošanai;

               42.

               pauž bažas par zemo drošības līmeni Parlamenta autostāvvietās; norāda, ka autostāvvietā Briselē vairākām automašīnām ir tīši nodarīti bojājumi; aicina Prezidiju veikt atbilstīgus pasākumus, lai uzlabotu situāciju;

               43.

               atkārtoti prasa, lai ģenerālsekretārs līdz 2012. gada 30. jūnijam nāktu klajā ar priekšlikumiem attiecībā uz efektīvāku, drošāku un pret krāpšanu aizsargātu parakstīšanās sistēmu (izskatot arī iespēju noteikt konkrētu parakstīšanās laiku), un jo īpaši par deputātu elektroniskā paraksta sistēmas iespējamu ieviešanu gan attiecībā uz dokumentu (piemēram, grozījumu) parakstīšanu, gan savas klātbūtnes apliecināšanu ar digitālu parakstu, lai gan apzinās, ka izmaksas vai ietaupīšanas iespējas tas ietekmēs pavisam nedaudz;

               44.

               ar gandarījumu norāda, ka saskaņā ar Prezidija 2010. gada 5. jūlija lēmumu reģistrācijas pakalpojumu nodošana iekšējiem darbiniekiem ir iegājusi beigu fāzē; sagaida, ka jaunā reģistrācijas sistēma ļaus šo pakalpojumu sniegt labāk un efektīvāk; uzskata, ka Parlamenta drošības sistēmu ir jāturpina uzlabot un modernizēt un šajā nolūkā tā ir atbilstošā veidā jāpadara profesionālāka, galvenokārt izmantojot īpašas atlases un darbā pieņemšanas procedūras, kā arī nodrošinot strādājošajiem vajadzīgo apmācību, kvalifikācijas celšanu un profesionālo prasmju pilnveidi; ar interesi gaida jaunās vispārējās drošības koncepcijas izstrādi, un jo īpaši dažādu “zonu” nošķiršanu, jo tas nodrošinās ievērojamus uzlabojumus, tostarp arī saistībā ar deputātu biroju drošības problēmām;

      Restrukturizācija

               45.

               norāda, ka 2010. gadā notika DG PRES ievērojama restrukturizācija; atzinīgi vērtē finanšu funkciju, iepirkumu plānošanas un pārvaldības un drošības jautājumu centralizēšanu Resursu direktorātā, kuru izveidoja 2010. gada martā;

      Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (DG IPOL) un Ārpolitikas ģenerāldirektorāts (DG EXPO)

               46.

               atgādina delegāciju politisko nozīmību Parlamenta darbā Savienības robežās un ārpus tām; tomēr norāda uz acīmredzami lielo atšķirību viena deputāta vienas dienas izmaksās (no EUR 1 400 līdz EUR 5 300) dažādās delegācijās, jo īpaši tajās, kas darbojas ārpus Savienības robežām; aicina Prezidiju sadarbībā ar visiem iesaistītajiem ģenerāldirektorātiem izstrādāt ekonomiskākas un vienotākas izmaksu sistēmas principus delegāciju veiktajiem apmeklējumiem, jo īpaši ņemot vērā to politisko nozīmību un ilgumu, kā arī optimālo deputātu un darbinieku skaita attiecību; prasa izstrādāt IT sistēmu budžeta konsolidēšanai, kas sniegtu sīku informāciju par katras delegācijas budžetu un uzlabotu izdevumu pārvaldību; prasa turpmāk delegāciju komandējumu gadījumos iesniegt detalizētu izmaksu deklarāciju par visiem komandējuma dalībniekiem;

      Komunikācijas ģenerāldirektorāts (DG COMM)

               47.

               pauž bažas par to, ka budžeta 3242. pozīcija (Publikācijas, informēšana un dalība publiskos pasākumos), izņemot vienīgi Likumdošanas observatorijas izmaksas, nav pietiekami pārredzama; uzskata, ka izdevumiem, kas iekļauti 3242/01. apakšpostenī, būtu jāizveido atsevišķs postenis, lai uzlabotu pārredzamību nākamajos atskaites gados;

      Apmeklētāju centrs (Parlamentarium)

               48.

               norāda, ka 3243. postenī “Apmeklētāju centrs” uzņemto saistību apjoms ievērojami palielinājās (+ 227 %) pretstatā nepilnīgajam apropriāciju izlietojumam 2009. gadā un sasniedza EUR 12 725 985; norāda, ka lielākās problēmas radīja dekoratīvo griestu drošība, tas 2010. gadā aizkavēja projektu un administrācijai nācās atcelt EUR 1 000 000, kas pēc tam tika automātiski pārnesti no 2009. gada uz 2010. gadu; norāda, ka kopējās aptuvenās izmaksas ir EUR 20 530 000, proti, par 15,3 % vairāk nekā 2007. gadā; aicina sniegt garantijas tam, ka citus daudzus miljonus euro vērtus plānus neskars līdzīgi palielinājumi;

               49.

               atzinīgi vērtē Apmeklētāju centra atklāšanu 2011. gada 14. oktobrī (sākotnēji tā bija plānota saistībā ar 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām); pauž nožēlu par šā projekta ievērojamo aizkavēšanos un plānoto izmaksu pārsniegšanu; prasa veikt Apmeklētāju centra pārbaudi, kad tas būs darbojies pilnus 12 mēnešus, lai novērtētu sabiedrības reakciju, tā stiprās un vājās puses, kā arī izmaksu un ieguvumu attiecību, tādējādi pārliecinoties, ka visi izdevumi ir lietderīgi;

      Eiropas vēstures nams

               50.

               norāda, ka 2010. gada 5. jūlijā Prezidijs pieņēma atjaunināto Parlamenta komunikācijas stratēģiju, kura ietvēra Eiropas vēstures nama projektu, un ka 2010. gada septembrī starptautiska žūrija izskatīja šo projektu; norāda arī to, ka šim projektam netika izmantota budžeta 106. nodaļa “Rezerve prioritāriem projektiem sagatavošanas posmā”, jo visas minētās nodaļas apropriācijas (EUR 5 000 000) tika pārvietotas uz 210. pantu “Datu elektroniska apstrāde un telekomunikācijas”; uzstāj, ka būtu jādara zināma projekta kopējā finansiālā ietekme, īpaši ņemot vērā sarežģījumus, ko rada Mālbekas upes pazemes daļa, kas plūst zem ēkas pamatiem; atkārtoti pauž cerību, ka tiks stingri ievērots uzņēmējdarbības plānā ietvertais izmaksu plāns;

               51.

               pauž nožēlu, ka Prezidija un citu struktūru lēmumu par Eiropas vēstures namu pamatā nebija pilnībā darbotiesspējīga projekta izveidei nepieciešamās kopējās aptuvenās galīgās izmaksas; uzskata, ka Prezidijam un kvestoriem turpmāk nevajadzētu apstiprināt nevienu projektu vai iniciatīvu, par kuru nav iesniegta kopējo tiešo un netiešo izmaksu tāme;

      Apmeklētāju grupas

               52.

               atzīst apmeklētāju programmas nozīmību izpratnes veicināšanā par Parlamentu un tā likumdošanas darbu; pieņem zināšanai nesen veiktās izmaiņas 2010. gadā ieviestajā apmeklētāju grupām paredzēto maksājumu sistēmā un prasa novērtēt jauno maksājumu sistēmu un atlīdzināšanas sistēmu, norādot izmaksu dinamiku un to, cik lielā mērā maksājumi atspoguļo grupu faktiskās izmaksas; ierosina Revīzijas palātai veikt pārbaudi šajā jomā un nepacietīgi gaida iekšējā revidenta piezīmes par jaunās sistēmas īstenošanu;

               53.

               mudina Parlamenta administrāciju ziņot Parlamentam par vispārējo pieredzi, kas gūta saistībā ar grozītajiem noteikumiem par oficiālo apmeklētāju grupu lielumu, un jo īpaši par šo noteikumu ietekmi uz organizatoriskajiem aspektiem un pieejamo resursu izmantošanu;

               54.

               acīmredzamu drošības apsvērumu dēļ un saistībā ar Parlamenta tēlu pauž bažas par to, ka iestāde grupu vadītājiem izmaksā lielas summas skaidrā naudā;

      WebTV

               55.

               pauž nožēlu par to, ka EuroparlTV nav uzskatāms par veiksmes stāstu, ņemot vērā ļoti nelielo tiešo individuālo lietotāju skaitu (14) (tas neietver skatītājus, kas piesaistīti, izmantojot partnerības nolīgumus ar reģionālajām televīzijām), lai gan 2010. gadā šis projekts saņēma ievērojamus līdzekļus – aptuveni EUR 9 000 000 (3246. postenis); atzinīgi vērtē centienus 2011. un turpmākajos gados samazināt projekta budžetu par 14 % (līdz EUR 8 000 000); tomēr ar nožēlu atzīst, ka nav pamata turpināt maksāt subsīdiju, un aicina ģenerālsekretāru iesniegt atbildīgajai komitejai priekšlikumus par tā darbības pārtraukšanu;

      Balvas

               56.

               norāda, ka ar LUX balvu 2010. gadā saistītās izmaksas bija EUR 380 666,18; pauž bažas par to, ka pasākuma izmaksas 2011. gadā pieauga līdz EUR 573 722,08 (vairāk nekā par 50 %), un cer, ka 2012. gadā un turpmāk šī tendence būtiski mainīsies; īpaši prasa, lai izmaksu mazināšanas nolūkā tiktu ierobežoti šādi pasākumi:

                           —

                           dārgi iekšēji reklāmas pasākumi Parlamenta ēkās,

                           —

                           reklāmas pasākumi starptautiskos filmu festivālos,

                           —

                           lielie izdevumi, kas saistīti ar mini-LUX pasākumu rīkošanu dalībvalstīs;

               57.

               norāda, ka izdevumi par balvām laikposmā no 2009. līdz 2011. gadam bija šādi:

                           (EUR)

                           2009

                           2010

                           2011

                           Balva žurnālistikā

                           105 000

                           118 059

                           154 205

                           Saharova balva

                           300 000

                           654 542

                           652 348

                           Eiropas jaunatnes Kārļa Lielā balva

                           24 000

                           34 000

                           35 000

                           LUX balva

                           320 000

                           380 666

                           573 722

                           Kopā

                           749 000

                           1 187 267

                           1 415 275

               58.

               uzskata, ka balvu izdevumu palielinājums par 89 % laikposmā no 2009. gada līdz 2011. gadam prasīja līdzekļus, kurus būtu bijis iespējams labāk izmantot citur; prasa, lai turpmākie izdevumi par balvām tiktu samazināti līdz 2009. gada līmenim;

               59.

               norāda, ka izmaksas, kas saistītas ar balvu žurnālistikā, 2010. gadā bija EUR 118 059 jeb par 18 % lielākas nekā 2009. gadā; pauž bažas par to, ka šā pasākuma izmaksas 2011. gadā pieauga vairāk nekā par ceturtdaļu, un tagad, kad balvas piešķiršana ir pārtraukta, prasa veikt visaptverošu izmaksu un ieguvumu analīzi, pirms tiek izstrādātas alternatīvas iniciatīvas attiecībām ar presi vai jebkurā citā jomā;

               60.

               neuzskata, ka balvu piešķiršana būtu viens no Parlamenta pamatdarbības veidiem, un, ņemot vērā to, ka daudzās dalībvalstīs joprojām pasliktinās finansiālais un ekonomiskais stāvoklis, prasa pirms jaunu balvu iniciatīvu izstrādes veikt izmaksu un ieguvumu analīzi;

      Informācijas biroji / Eiropas nami

               61.

               norāda, ka 2010. gadā ģenerāldirektorātā ir izveidots Resursu direktorāts, kura darba uzdevumos cita starpā ietilpst publisko iepirkumu centralizēta koordinēšana, un tādējādi decentralizētie informācijas biroji mazāk cietīs no tā, ka tiek pārcelti vadoši darbinieki sensitīvās amata vietās;

               62.

               norāda, ka 978 komandējumi no Parlamenta 32 informācijas birojiem uz Briseli un Strasbūru kopumā izmaksāja EUR 944 330 jeb vidēji EUR 701 par komandējumu uz Briseli un EUR 1 064 par komandējumu uz Strasbūru; norāda, ka komandējums no Luksemburgas uz Briseli izmaksā vidēji EUR 250 un komandējums no Luksemburgas uz Strasbūru – vidēji EUR 630; prasa, lai turpmāk tiktu iesniegta informācija arī par komandējumu vidējām izmaksām (uz anketas jautājumiem sniegto atbilžu 68. lpp.);

      Sadarbības birojs Vašingtonā

               63.

               norāda, ka 2010. gada aprīlī tika atklāts EP sadarbības birojs Vašingtonā (EPLO) un ka 2010. gada oktobrī tika ieviesta sistēma četru ierēdņu viena gada komandējumiem; norāda – lai gan Vašingtonas biroja izveides dēļ nav veidotas jaunas darba vietas, nenoliedzami ir radušās citas izmaksas; vēlas saņemt informāciju par šo izmaksu līmeni 2011. un 2012. gadā; prasa pārskatīt tā struktūru, darbību un izmaksas un iesniegt šo informāciju Prezidijam, kopijas nosūtot attiecīgajām atbildīgajām komitejām;

      Personāla ģenerāldirektorāts (DG PERS)

               64.

               atzinīgi vērtē to, ka šis ģenerāldirektorāts spēja uzlabot darbības rādītājus, atsevišķu funkciju veikšanu (piemēram, silīšu pārvaldību) uzticot ārējām struktūrām un darbinieku dokumentu pārvaldībā vairāk izmantojot informācijas tehnoloģijas; atzinīgi vērtē IT lietojumprogrammas Streamline ieviešanu;

               65.

               norāda uz ietekmi, kādu radīja Padomes 2009. gada decembra lēmums noteikt algu ikgadējo korekciju tikai 1,85 %, nevis 3,7 % apmērā, kā bija norādījusi un ierosinājusi Komisija, un kas noveda pie saistību apropriāciju pārpalikuma (nedaudz mazāk par EUR 6 000 000 jeb 1,4 %) 1200. postenī “Atalgojums un piemaksas”;

               66.

               konstatē, ka Parlamenta štatu sarakstā kopumā tika iekļautas 6 285 štata vietas: 5 348 (jeb 85,1 %) štata vietas Parlamenta Ģenerālsekretariātā un 937 (jeb 14,9 %) štata vietas politiskajām grupām, kas nozīmē pieaugumu laikposmā no 2009. gada līdz 2010. gadam par 3,35 % (papildus 204 štata vietas), ko lielā mērā izraisīja Parlamenta pienākumu paplašināšanās, jo 2009. gada 1. decembrī spēkā stājās Lisabonas līgums;

               67.

               pieņem zināšanai Prezidija 2009. gadā pieņemtās Ģenerālsekretariāta struktūras izmaiņas, kuras stājās spēkā 2010. gada sākumā un bija saistītas ar gatavošanos Parlamenta jaunajam pilnvaru termiņam, jo īpaši ar mērķi uzlabot deputātiem sniegtos pakalpojumus; konstatē, ka tieši šo izmaiņu dēļ tika restrukturēts DG PRES, DG PERS un DG INLO, kā arī izveidots jauns resursu direktorāts četros ģenerāldirektorātos, kuriem ir lielākoties politiskas funkcijas, proti, DG PRES, DG IPOL, DG EXPO un DG COMM;

               68.

               norāda, ka 2010. gada 31. decembrī Ģenerālsekretariāta darbinieku lielākā daļa bija sievietes (58,4 %) un tas attiecas arī uz administratoru funkcijas grupu (51,7 %); atzinīgi vērtē to, ka vidējā un augstākā vadības līmenī ģenerāldirektora amatu ieņemošo sieviešu īpatsvars 2010. gadā palielinājās (līdz 36,4 %, t. i., četras no 11), palielinājās arī nodaļu vadītāju amatus ieņemošo sieviešu īpatsvars (līdz 26,2 %);

               69.

               norāda uz grūtībām pieņemt darbā ierēdņus vai līgumdarbiniekus no tādām valstīm kā Vācija, Apvienotā Karaliste, Austrija vai Nīderlande, kuru Parlamenta Ģenerālsekretariātā strādājošo valstspiederīgo skaits ir ievērojami mazāks nekā šo valstu demogrāfiskais svars Savienības mērogā (15), un konstatē, ka salīdzinoši liela ir Beļģijas valstspiederīgo darbinieku daļa (13,6 %) vai Luksemburgas valstspiederīgo daļa (2,3 %), kas ir skaidrojams ar Parlamenta darba vietu ģeogrāfisko izvietojumu; prasa Prezidijam pārskatīt darbā pieņemšanas procedūras un prasības, lai pārliecinātos par to, cik lielā mērā tās varētu radīt grūtības attiecībā uz darbinieku pieņemšanu darbā;

      Komandējumi uz Parlamenta trim darba vietām / komandējumu izmaksas

               70.

               norāda, ka 2010. gadā notika 33 200 komandējumu (oficiālie braucieni), kuru kopējais ilgums bija 98 629 komandējuma dienas, no kurām lielākā daļa bija pārbraucieni starp Parlamenta trim darba vietām; atkārtoti pauž nepieciešamību novērst nevajadzīgus komandējumus starp trim darba vietām un to radītās izmaksas, regulārāk pieprasot dokumentāri pamatot šo braucienu nepieciešamību un uzlabojot uzraudzību; prasa ģenerālsekretāram, īstenojot budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru, informēt par visiem papildu racionalizācijas rezultātā panāktajiem ietaupījumiem un īstenotajām vai plānotajām iniciatīvām, kuru rezultātā samazināsies komandējumu skaits; turklāt pauž viedokli, ka vispār Strasbūrā nebūtu jānotiek nevienai komitejas sanāksmei, izņemot to komiteju sanāksmes, kuru darba kārtība ir tieši saistīta ar attiecīgās nedēļas sesijas darba kārtībā iekļautajiem ziņojumiem vai apspriešanos; mudina Revīzijas palātu turpināt analizēt pašreizējās komandējumu procedūras un sniegt ieteikumus attiecībā uz to efektivitātes uzlabošanu; prasa ģenerālsekretāram īpaši pārskatīt situāciju saistībā ar personālu, kurš tiek nodarbināts ārpus Briseles, jo īpaši saistībā ar darbiniekiem, kuri atkārtoti tiek nosūtīti komandējumos uz Briseli, lai pārliecinātos, vai šie darbinieki nav jāpārceļ; norāda, ka varētu vajadzēt pārskatīt vienošanos ar Luksemburgas iestādēm, kurā noteikts Luksemburgā strādājošo Parlamenta darbinieku skaits, neņemot vērā Parlamenta mainīgās vajadzības;

      Deputātu un deputātu palīgu nolikums

               71.

               ar gandarījumu konstatē, ka pāreja uz šo jauno nodarbinātības sistēmu, kurā aptuveni 15 darbinieki pārzina aptuveni 1 400 palīgu nodarbināšanu, tikpat kā nav ietekmējusi budžetu, un cer saņemt ziņojuma kopiju par šīs jaunās nodarbinātības sistēmas īstenošanu, tās kopējām netiešām un tiešām izmaksām, tostarp Komisijas izmaksātajiem bezdarbnieka pabalstiem;

               72.

               norāda, ka trūkumi, ko Revīzijas palāta konstatējusi saistībā ar palīgu komandējumu dokumentāciju un izmaksu izsekojamību gadījumos, kad tiek izmantotas personīgās automašīnas, vēl nav novērsti; mudina Parlamenta administrāciju pēc iespējas drīzāk rast risinājumu pārredzamības un izsekojamības nodrošināšanai šajā jautājumā;

      Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorāts (DG INLO)

      Ēku/īpašuma politika

               73.

               pieņem zināšanai vidēja termiņa un ilgtermiņa nekustamā īpašuma politiku (ēku stratēģiju), ko Prezidijs pieņēma 2010. gada 24. martā, un tās galvenos principus:

                           i)

                           saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikumiem iegādāties, nevis īrēt nekustamo īpašumu;

                           ii)

                           ar īpašuma politiku saistītu izdevumu ātra segšana (t. i., pēc iespējas ātrāka aizņēmumu atmaksāšana);

                           iii)

                           ēku ģeogrāfiska koncentrācija trijās darba vietās;

                           iv)

                           pievērst īpašu uzmanību ēku uzturēšanai un remontam;

                           v)

                           cik vien iespējams integrēt Parlamentu pilsētvidē;

                           vi)

                           pēc iespējas vairāk nodrošināt personām ar invaliditāti piekļuvi Parlamentam un īstenot augstākos cilvēku drošības, veselības un labklājības standartus;

                           vii)

                           padarīt Parlamentu pēc iespējas draudzīgāku videi;

               74.

               norāda, ka Eiropadome, pamatoti prasot Parlamentam īstenot stingrus taupības pasākumus, tomēr turpina liegt tam iespēju veikt ievērojamus ietaupījumus, kas rastos, beidzot rīkot sanāksmes Strasbūrā;

               75.

               norāda, ka ēku apkopes, uzturēšanas, ekspluatācijas un tīrīšanas izmaksas visās trijās darba vietās pieauga no EUR 33 700 000 kopsummas 2009. gadā līdz EUR 38 700 000, kas tika izlietoti 2010. gadā, un ka saskaņā ar prognozēm 2011.-2013. gadā ir gaidāms turpmāks izmaksu pieaugums, izņemot nelielu izmaksu samazināšanos Luksemburgā 2013. gadā; turklāt norāda, ka tajā pašā laika posmā pastāvīgi, lai arī ne tik strauji, pieaugs enerģijas un komunālo pakalpojumu patēriņš;

               76.

               ņem vērā, ka 2010. gadā ir ievērojami samazinājušās īres maksas (EUR 5 700 000 salīdzinājumā ar EUR 58 600 000, kas tika izlietoti 2008. gadā un kas bija vislielākā pēdējos gados iztērētā summa), ņem vērā, ka īres izmaksu svārstības vairs nav tik krasas (EUR 25 300 000 2010. gadā salīdzinājumā ar maksimālo līmeni EUR 31 200 000 apmērā 2006. gadā un minimālo līmeni EUR 19 900 000 apmērā 2007. gadā), un ņem vērā arī dažādās summas, kas tika iztērētas par ēkām, sākot ar EUR 165 900 000 lielo maksimālo summu 2006. gadā un beidzot ar nulli 2009. gadā un EUR 20 200 000 2010. gadā;

               77.

               ar gandarījumu konstatē, ka saskaņā ar atbildēm uz budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā uzdotajiem jautājumiem aplēses norāda uz to, ka, iestādei īrējot visas ēkas, 2010. gada budžetā būtu bijis jāparedz papildu EUR 163 000 000, kas ir līdzvērtīgi 10 % no tās kopējā budžeta; tādēļ atbalsta šādu iegādes, nevis īres, politiku, ko Revīzijas palāta stingri ieteikusi vairākus gadus un pēdējo reizi Īpašajā ziņojumā Nr. 2/2007 attiecībā uz izdevumiem par ēkām;

               78.

               ņem vērā, ka lielāko daļu no izdevumiem par azbesta likvidāciju trijās ēkās Strasbūrā, kas tika veikta 2010. gadā un kas izmaksāja EUR 2 464 701, sedza Strasbūras pilsēta, iemaksājot EUR 2 015 000;

               79.

               ņem vērā, ka 2010. gada 27. janvārī Beļģija atmaksāja Parlamentam EUR 85 987 000 saistībā ar izmaksu segšanu par zemi Willy Brandt un József Antall ēkas būvlaukumam un izstrādes izmaksu segšanu par jumtu Luksemburgas stacijai Briselē; norāda, ka saskaņā ar Finanšu regulu šie līdzekļi ir iegrāmatoti kā piešķirtie ieņēmumi un izlietoti, lai finansētu ar nekustamo īpašumu saistītus projektus;

               80.

               ņem vērā, ka 2010. gadā ir nopirkta REMARD ēka Briselē (EUR 11 000 000) un pieņemts lēmums par Eiropas nama iegādi Sofijā (EUR 9 240 000); pauž nožēlu par to, ka ierobežotā tirgus dēļ uzturēšanas, remonta un iegādes izdevumi ir nepamatoti augsti un ir grūti nodrošināt sarunu konfidencialitāti; uzskata, ka ierosinājums saistībā ar Finanšu regulas pārskatīšanu iekļaut tajā prasību, lai iestādes publiskotu savus turpmākos plānus attiecībā uz ēkām vairākus gadus uz priekšu, radītu ievērojamas izmaksas gan iestādēm, gan nodokļu maksātājiem;

               81.

               konstatē, ka, paredzot pārskatītajā Finanšu regulā iespēju izmantot tiešu finansējumu ēkām, tiktu radīta pozitīva ietekme, jo tas ļautu Parlamentam ņemt aizdevumus, nepiesaistot trešās puses, un tādējādi vienlaikus tiktu mazinātas izmaksas un palielināta pārredzamība; norāda, ka šādi tika finansēta KAD ēkas būvniecība Luksemburgā, saistībā ar kuru tika noslēgts partnerības līgums ar Eiropas Investīciju banku, kas nodrošināja 50 % līdzekļu;

               82.

               šajā sakarā prasa iesniegt detalizētu finanšu pārskatu par jau esošajiem un turpmākajos 20 gados plānotajiem izdevumiem saistībā ar KAD ēku Luksemburgā un uzstāj, ka būtu jāpublisko detalizēta informācija par gaidāmajām kopējām būvniecības izmaksām, aplēstajām ekspluatācijas izmaksām un citiem izdevumiem, kas saistīti ar šīs ēkas būvniecību un ekspluatāciju;

               83.

               atzinīgi vērtē ģenerālsekretāra apliecinājumu, ka lobistiem vai fondiem vairs netiek piešķirtas biroju telpas, bet norāda, ka līdz 2011. gada 31. decembrim fonda Pegasus un organizācijas Kangaroo Group rīcībā bija biroju telpas Parlamenta ēkās;

               84.

               pauž nožēlu par to, ka reģistrētām lobistu organizācijām 2010. gadā tika atvēlētas biroju telpas, tādējādi par ES nodokļu maksātāju naudu nodrošinot šīm organizācijām atvieglojumus;

      Sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumi

               85.

               atkārtoti prasa dažādot sabiedriskās ēdināšanas iespējas Parlamenta ēkās, pārtraucot piešķirt monopolu vienam sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumu sniedzējam tad, kad beigsies pašreiz spēkā esošo līgumu termiņi;

      Rakstiskās tulkošanas ģenerāldirektorāts (DG TRAD) un Mutiskās tulkošanas un konferenču ģenerāldirektorāts (DG INTE)

               86.

               norāda, ka 2010. gadā kopumā tika iztulkota 1 721 191 lappuse (no tām 1 033 176 lappuses jeb 60 % tika iztulkotas Parlamentā), un atzinīgi vērtē to, ka DG TRAD ievēroja nodošanas termiņus visiem dokumentiem, par kuriem notika balsošana, un kopumā termiņā tika nodoti 90 % tulkojumu, lai gan 65 % no visiem tulkojumu pieprasījumiem tika iesniegti ar novēlošanos (t. i., neievērojot desmit darbdienu termiņu, kas noteikts Rīcības kodeksā attiecībā uz daudzvalodību);

               87.

               ar gandarījumu konstatē, ka aizvien pieaug DG TRAD produktivitāte un tiek efektīvāk izmantots tā budžets, vienlaikus nodrošinot daudzvalodības saglabāšanu; šajā sakarā uzsver, ka iekšējā tulkošanas produktivitāte vienam darbiniekam ir palielinājusies no 1 500 uz 1 800 lappusēm gadā; atzinīgi vērtētu to, ka produktivitātes rādītāji tiktu publiskoti atsevišķi par katru valodas nodaļu;

               88.

               tomēr norāda, ka pēc tam, kad Rīcības kodeksa attiecībā uz daudzvalodību ievērošanas īpatsvars laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam (kodeksa pirmajā īstenošanas gadā) bija palielinājies vairāk nekā par 10 %, laikā no 2009. gada līdz 2010. gadam šis ievērošanas īpatsvars samazinājās (16); aicina komitejas, delegācijas un politiskās grupas stingri ievērot rīcības kodeksā noteiktos termiņus;

               89.

               atzinīgi vērtē jauno pakalpojumu – tulkošana ad personam –, ko DG INTE piedāvā deputātiem un kas tika ieviests pēc 2010. gadā sāktā izmēģinājuma projekta;

      Finanšu ģenerāldirektorāts (DG FINS)

               90.

               ar gandarījumu konstatē, ka 2010. gadā rēķinu apmaksas termiņš samazinājās vidēji līdz 21 dienai;

      Transporta izmaksas

               91.

               norāda, ka 2010. gadā deputātu un darbinieku ceļa izdevumi bija aptuveni EUR 107 000 000 (17) (jeb 6,6 % no visu galīgo apropriāciju kopsummas) un ka pašlaik ir jāpanāk 5 % samazinājums; uzskata, ka būtu jāapsver iespēja vēl vairāk samazināt izdevumus, izmantojot par notikušajiem lidojumiem uzkrātās atlaides; prasa 300. panta analīzi veikt pārskatam pievienotā piezīmē par ceļojumu vidējām izmaksām sešos maršrutos: no Briseles uz Luksemburgu; no Luksemburgas uz Briseli; no Luksemburgas uz Strasbūru; no Strasbūras uz Luksemburgu; no Briseles uz Strasbūru; no Strasbūras uz Briseli;

      Ceļojumu aģentūra

               92.

               norāda, ka ceļojumu aģentūrai 2010. gadā paredzētās galīgās apropriācijas bija EUR 1 438 000 un to izlietojuma līmenis bija augsts (94 %); norāda arī to, ka ceļojumu aģentūra sarunu ceļā vienojās ar lidsabiedrībām, kas nozīmēja, ka par mērenu cenu bija iespējams saņemt vislabāko pakalpojumu; tomēr uzsver – tas nenozīmē, ka biļeti konkrētam datumam vai braucienam nav iespējams iegādāties lētāk, to rezervējot tieši no transporta pakalpojumu sniedzēja; prasa veikt neatkarīgu izmeklēšanu, lai veiktu ceļojumu aģentūras, tās struktūras un darbības izpildījuma novērtēšanu; aicina ceļojumu aģentūru, ar kuru pašreiz ir noslēgts līgums, pielikt lielākas pūles, lai nodrošinātu, ka deputātiem un darbiniekiem vienmēr tiek piedāvātas lētākās ceļošanas iespējas; turklāt aicina attiecīgo direktorātu uzraudzīt ceļojumu aģentūras sniegto pakalpojumu līmeni;

               93.

               pauž nožēlu par to, ka dažos gadījumos ceļojumu aģentūra nepiedāvā labākās cenas salīdzinājumā ar cenām, ko tiešsaistē un birojos piedāvā citas ceļojumu aģentūras; prasa Finanšu ģenerāldirektorātam izstrādāt atbilstīgu kontroles mehānismu, kas nodrošinās vislabāko kvalitātes un cenas attiecību;

               94.

               uzskata, ka ir jāiegūst salīdzināmi dati par aviobiļešu cenām, lai noteiktu labāko cenu jebkuram lidojumam;

               95.

               uzskata, ka Parlamentam, kad vien iespējams, būtu jāpārtrauc slēgt līgumus par monopola pakalpojumu sniegšanu un ka, izmantojot vairākas ceļojumu aģentūras, deputātiem un darbiniekiem tiktu nodrošinātas mazākas izmaksas un labāki pakalpojumi;

      Vispārēji pārvietojumi

               96.

               atzinīgi vērtē to, ka 2010. finanšu gada beigās netika izmantota vispārēja pārvietojuma procedūra, kā to pēdējos gados bija prasījusi Budžeta kontroles komiteja, un tādējādi neradās ievērojama atšķirība starp plānoto gada budžetu un tā izpildi, kā tas notika iepriekšējos gados, un uzskata, ka visas Savienības iestādes varētu atvieglot pārbaužu veikšanu un budžeta izpildes apstiprināšanu turpmākajos gados, pārredzami plānojot ar ēkām saistītos izdevumus budžeta procedūras laikā;

      Pensiju fonds

               97.

               norāda – lai gan 2010. gadā brīvprātīgā pensiju fonda aktīvu vērtība pieauga par 13,3 %, jo ieguldījumu tirgi turpināja atgūties no pasaules finanšu krīzes 2008. gadā, 2010. gada 31. decembrī brīvprātīgā pensiju fonda deficīts bija EUR 178 960 000, kas rada bažas par fonda izsmelšanu; atgādina, ka Parlaments garantē pensiju izmaksu visiem bijušajiem un dažiem esošajiem šā brīvprātīgā pensiju fonda biedriem gadījumā, ja šis fonds nespēj pildīt savas saistības; vēlas saņemt informāciju par to, kā un ar kādas budžeta pozīcijas palīdzību Parlaments šādā gadījumā pildīs minētās saistības;

               98.

               ņem vērā, ka divas trešdaļas fonda iemaksu veica Parlaments, nevis atsevišķi fonda biedri; atgādina fonda biedriem, ka viņi savas iemaksas veica brīvprātīgi, un uzstāj uz to, ka Parlamentam nebūtu turpmāk jāveic finansiāli ieguldījumi, lai nodrošinātu fonda maksājumu izpildi vai deficīta samazināšanu, ņemot vērā to, ka fonds jau no tā izveides brīža nav bijis pienācīgi strukturēts;

               99.

               konstatē arī to, ka, pamatojoties uz Noteikumiem par Eiropas Parlamenta deputātu izdevumiem un piemaksām (PEAM noteikumi), apgādnieka zaudējuma pensijas un invaliditātes pensijas (II pielikums) ir izmaksātas EUR 28 950 000 apmērā; norāda, ka summas, kas izmaksātas gadījumos, kad ir atšķīrušies dalībvalsts un Eiropas Parlamenta noteikumi par pensijām (III pielikums) – galvenokārt saistībā ar Itālijas un Francijas deputātiem –, sasniedza EUR 195 640 000, un summas, ko izmaksāja nesen pieņemto statūtu dēļ, sasniedza EUR 152 210 000 (šī pēdējā summa ar katru gadu palielināsies); vērš uzmanību uz to, ka šādu izdevumu segšanai nav līdzekļu;

      Jauninājumu un tehnoloģiskā atbalsta ģenerāldirektorāts (DG ITEC)

               100.

               pieņem zināšanai Prezidija 2009. gada 17. jūnija lēmumu un 2010. gada 18. oktobra lēmumu paplašināt bezvadu tīkla piekļuves (WiFi) zonu Parlamentā, lai tā ietvertu plenārsēžu zāli, komiteju telpas, deputātu birojus un sabiedriskās telpas gan Briselē, gan Strasbūrā (projekta 1. posms – EUR 7 878 000); prasa Jauninājumu un tehnoloģiskā atbalsta ģenerāldirektorātam radīt iespēju atsevišķiem deputātiem iesniegt pieteikumu, lai informētu, ka viņi turpmāk nevēlas saņemt dokumentus papīra formātā uz tām komiteju sanāksmēm, kurās tiek izmantota e-komitejas programma; uzskata, ka tādējādi varētu ātrāk gūt panākumus šā projekta īstenošanā;

               101.

               atzinīgi vērtē EP tīmekļa vietnes grafiskā dizaina maiņu, pamatojoties uz Prezidija 2010. gada 22. novembra lēmumu par stratēģiju attiecībā uz Eiropas Parlamenta darbības turpmāko atspoguļojumu tiešsaistē – EP tīmekļa vietnes pārstrādāšana; prasa uzlabot tīmekļa vietnes tehnisko atbalstu, jo īpaši veicot regulāras pārbaudes;

               102.

               atzinīgi vērtē 2010. gadā ieviesto AT4AM sistēmu, kas atvieglo deputātiem darbu, izdarot grozījumus leģislatīvo un neleģislatīvo aktu priekšlikumos;

               103.

               ir gandarīts par uzlabojumiem, kas IT jomā notikuši, sākot ar 2010. gadu, un devuši šādus rezultātus: lielāka spēja svarīgākās darbības veikt ar iekšēju speciālistu palīdzību, pakāpeniska pāreja uz iestādes iekšienē veiktiem pasākumiem, svarīgāko korporatīvās vadības struktūru izveide (IKT inovāciju stratēģijas komiteja un IKT inovāciju koordinācijas komiteja), IT plānošanas funkcijas un sistēmas izveide, lai sniegtu ziņojumus par IT izstrādes projektu virzību, kā arī pārredzamas īstermiņa plānošanas metodoloģijas izstrāde; atzinīgi vērtē to, ka šis ģenerāldirektorāts plaši izmanto darbības rādītājus; pauž nemieru par augošo risku saistībā ar nelikumīgu piekļuvi Parlamenta IKT sistēmām un nelikumīgu darbību veikšanu tajā, un uzskata, ka ir ārkārtīgi steidzami jāizstrādā efektīva ilgtermiņa stratēģija to aizsardzībai; prasa ģenerālsekretāram regulāri sniegt informāciju par šajā nolūkā veiktajiem pasākumiem;

               104.

               sagaida, ka tiks iesniegts pilnīgs ziņojums par to, kā ir pilnveidoti Parlamenta brīvās programmatūras projekti attiecībā uz šīs programmatūras lietošanu un lietotājiem Parlamentā, pilsoņu savstarpēju saziņu un publiskā iepirkuma darbībām; ierosina izvērtēt Reglamenta 103. pantā paredzētos Parlamenta pienākumus attiecībā uz brīvu programmatūru un atvērtiem standartiem;

      Publiskais iepirkums ITEC ģenerāldirektorātā

               105.

               mudina DG ITEC pielikt vairāk pūļu, lai labāk sagatavotu iepirkuma procedūras, jo īpaši bieži vien sarežģīto pamatlīgumu gadījumā, paredzot, ka līgumos jāiekļauj noteikumi par sasniedzamajiem rezultātiem, nevis tikai piegādājamo produktu, un labāk definējot Parlamenta vajadzības un mērķus; ierosina Parlamentam nevis izmantot līgumsoda klauzulas, bet gan pieprasīt kompensāciju no preču vai pakalpojumu piegādātāja, kas nepilda savus pienākumus, vai arī – pamatlīgumu gadījumos – brīdināt, ka tiks pārtraukta pakalpojumu iepirkšana;

      Jaunas balsošanas iekārtas un mutiskās tulkošanas inventārs

               106.

               norāda, ka jaunās balsošanas iekārtas plenārsēžu zālē izmaksāja EUR 2 135 623 un tās pilnībā finansēja no 2010. gada apropriācijām; norāda arī to, ka balsošanas iekārtu uzturēšana un tehniskā apkalpošana 2010. gadā ir izmaksājusi EUR 147 149;

      Politiskās grupas (budžeta 4000. postenis)

               107.

               norāda, ka 2010. gadā budžeta 4000. postenī iekļauto apropriāciju izlietojums bija šāds:

                           Grupa

                           2010

                           2009 (19)

                           Gada apropriācijas (18)

                           Pašu resursi un pārnestās apropriācijas

                           Izdevumi

                           Gada apropriāciju izlietojuma līmenis

                           Pārnesumi uz nākamo periodu

                           Gada apropriācijas

                           Pašu resursi un pārnestās apropriācijas

                           Izdevumi

                           Gada apropriāciju izlietojuma līmenis

                           Uz nākamo periodu pārnestās summas (2010)

                              PPE (bijusī PPE-DE)

                           19 990

                           2 392

                           20 662

                           103,36 %

                           1 720

                           19 715

                           7 782

                           25 314

                           128,40 %

                           2 182

                              S&D (bijusī PSE)

                           14 011

                           4 629

                           13 359

                           95,35 %

                           5 281

                           14 235

                           6 999

                           16 750

                           117,67 %

                           4 483

                              ALDE

                           6 262

                           2 240

                           6 160

                           98,37 %

                           2 342

                           6 441

                           3 065

                           7 328

                           113,77 %

                           2 178

                              Verts/ALE

                           3 896

                           1 188

                           3 893

                           99,92 %

                           1 191

                           3 360

                           1 055

                           3 235

                           96,28 %

                           1 179

                              GUE/NGL

                           2 531

                           1 065

                           2 525

                           99,76 %

                           1 071

                           2 673

                           1 487

                           3 102

                           116,05 %

                           1 057

                              UEN

                           —

                           1 417

                           1 452

                           2 552

                           180,10 %

                           0

                              IND/DEM

                           —

                           775

                           1 023

                           1 048

                           135,23 %

                           0

                              ECR

                           3 648

                           398

                           3 362

                           92,16 %

                           684

                           1 788

                           3

                           1 415

                           79,14 %

                           376

                              EFD

                           2 201

                           419

                           1 799

                           81,74 %

                           821

                           1 113

                           1

                           701

                           62,98 %

                           413

                           Pie pol. gr. nepiederošie deputāti

                           1 234

                           248

                           828

                           67,10 %

                           409

                           1 169

                           348

                           925

                           79,13 %

                           248

                           Kopā

                           53 773

                           12 579

                           52 588

                           97,80 %

                           13 519

                           52 686

                           23 215

                           62 370

                           118,38 %

                           12 116

                           Pēc Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanām UEN grupa un IND/DEM grupa beidza pastāvēt un tika izveidotas divas jaunas grupas – ECR un EFD.

               108.

               atzinīgi vērtē Revīzijas palātas pārskatā minēto Parlamenta administrācijas apņemšanos pāriet uz pilna kalendārā gada, nevis divu atsevišķu pusgadu izmantošanu, aprēķinot līdzekļus, kurus politiskajām grupām vēlēšanu gada beigās ir tiesības pārnest; atzinīgi vērtē neapšaubāmos uzlabojumus finanšu prognozēs, ko apliecina tas, ka politiskajām grupām nebija neizlietotu 2010. gada apropriāciju, kuras būtu jāatmaksā;

      Eiropas līmeņa politiskās partijas un Eiropas politiskie fondi

               109.

               norāda, ka 2010. gadā budžeta 4020. un 4030. postenī iekļauto apropriāciju izlietojums bija šāds (20):

                           Partija

                           Saīsin.

                           Pašu resursi (21)

                           EP subsīdija

                           Kopējie ieņēm.

                           EP subsīdijas, % no attaisnotiem izdevumiem (maks. 85 %)

                           Ieņēmumu pārpalikums (pārvietošana uz rezervi) vai zaudējumi

                           Eiropas Tautas partija

                              PPE

                           1 413

                           4 959

                           6 372

                           85 %

                           429

                           Eiropas Sociālistu partija

                              PSE

                           914

                           3 395

                           4 310

                           80 %

                           2

                           Eiropas Liberāļu, demokrātu un reformistu partija

                              ELDR

                           379

                           1 554

                           1 933

                           85 %

                           77

                           Eiropas Zaļo partija

                              PVE

                           365

                           1 055

                           1 420

                           85 %

                           170

                           Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa

                              AECR

                           58

                           327

                           386

                           85 %

                           0

                           Eiropas Kreiso spēku partija

                              EL

                           200

                           708

                           908

                           71 %

                           –90

                           Eiropas Demokrātu partija

                              EDP/PDE

                           95

                           424

                           519

                           85 %

                           12

                           Eiropas Brīvā apvienība

                              ALE

                           77

                           339

                           416

                           85 %

                           17

                           ES demokrāti

                              EUD

                           35

                           176

                           211

                           85 %

                           –17

                           Eiropas Kristiešu politiskā kustība

                              ECPM

                           55

                           208

                           264

                           85 %

                           3

                              Kopā

                           3 591

                           13 145

                           16 739

                              83 %

                           603

                           Fonds

                           Saīsinājums

                           Partija, ar kuru saistīts

                           Pašu resursi (22)

                           EP subsīdija

                           Kopējie ieņēmumi

                           EP subsīdijas, % no attaisnotiem izdevumiem (maks. 85 %)

                           Eiropas studiju centrs

                              CES

                              PPE

                           615

                           2 928

                           3 543

                           83 %

                              Foundation for European Progressive Studies

                              FEPS

                              PSE

                           366

                           2 136

                           2 502

                           85 %

                              European Liberal Forum

                              ELF

                              ELDR

                           117

                           658

                           775

                           85 %

                              Green European Foundation

                              GEF

                              PVE

                           119

                           674

                           794

                           85 %

                              Transform Europe

                              TE

                              EL

                           87

                           475

                           562

                           85 %

                              Institute of European Democrats

                              IED

                              PDE

                           36

                           197

                           233

                           85 %

                              Foundation for EU Democracy

                              FEUD

                              EUD

                           20

                           122

                           142

                           85 %

                              Centre Maurits Coppieters

                              CMC

                              ALE

                           27

                           156

                           183

                           85 %

                              New Direction

                              ND

                              AECR

                           92

                           404

                           496

                           84 %

                              Kopā

                           1 479

                           7 750

                           9 230

                              84 %

               110.

               norāda uz 2010. gadā izdarītajām izmaiņām, tostarp vadības apmeklējumiem, kad izlases kārtā tiek veiktas pārbaudes par budžeta, darbā pieņemšanas, konkursu rīkošanas un citām sistēmām;

      Videi draudzīgs Parlaments

               111.

               norāda uz Prezidija 2010. gadā pieņemto rīcības plānu CO2 jomā; atzinīgi vērtē to, ka Parlamenta darba vietā Strasbūrā ir ievērojami samazinājies enerģijas patēriņš, kas laikā no 2006. gada līdz 2010. gadam saruka par 74 %; tomēr pauž nožēlu, ka Parlamenta darba vietas Strasbūrā oglekļa dioksīda emisijas ietekme, rēķinot no 2010. gadā patērētā enerģijas daudzuma, bija 1 533 tonnas CO2;

               112.

               uzskata, ka būtu jāapsver iespēja veikt gan uzlabojumus videi draudzīgas darbības jomā, gan ietaupījumus Parlamenta budžetā, izmantojot dažādas darba metodes, kas ir videi draudzīgākas un lētākas, bet nekavē Parlamenta darbu, tostarp telekonferences;

               113.

               atzinīgi vērtē 2010. gada decembrī ieviesto dotēšanas sistēmu NMBS/SNCB
                   (23) gada braukšanas kartēm Briselē, saskaņā ar kuru Parlaments saviem darbiniekiem sedz 50 % izmaksu par individuālu gada braukšanas karti; mudina administrāciju veikt vajadzīgos pasākumus, lai kompensētu izmaksas darbiniekiem, kuriem nākas izmantot gan dzelzceļa, gan pilsētas transportu; uzskata, ka tas varētu vēl vairāk veicināt sabiedriskā transporta izmantošanu un samazināt Parlamenta oglekļa dioksīda emisijas ietekmi;

               114.

               atzinīgi vērtē 2010. gadā īstenotos izmēģinājuma projektus loģistikas jomā (t. i., zemu emisiju transportlīdzekļu (EURO 5 standarts) iegādi, apmācības rīkošanu šoferiem un Pārvietošanas dienesta darbiniekiem par videi saudzīgu autovadīšanu, koferu kopīgu izmantošanu darba dokumentu pārvadāšanai, tādējādi samazinot CO2 emisiju šajā jomā aptuveni par 33 %), kas bija daļa no EMAS rīcības plāna;

               115.

               atzinīgi vērtē Prezidija 2010. gada 10. novembrī pieņemto Ēku, transporta un videi draudzīga Parlamenta darba grupas priekšlikumu pārskatīt noteikumus, kuri reglamentē dienesta automašīnu lietošanu deputātu vajadzībām, jo tas Parlamentam ir ļāvis modernizēt autoparku, izvēloties automašīnas, kas rada mazāku piesārņojumu, un organizēt grupu transportu ar paaugstināta komforta mikroautobusiem uz lidostām Briselē un Strasbūrā;

      Atsevišķas plenārsēdes debates par Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanu

               116.

               aicina Priekšsēdētāju konferenci debates par Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanu ieplānot citā laikā, nevis kopā ar pārējiem ziņojumiem par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai deputāti varētu tām pievērst īpašu uzmanību, kādu ir pelnījusi tās iestādes budžeta izpildes apstiprināšana, kurā viņi strādā;

               117.

               ierosina, lai Prezidijs pēc tam, kad rezolūcija par budžeta izpildes apstiprināšanu būs pieņemta plenārsēdē, savā darba kārtībā iekļautu diskusiju par šo rezolūciju.

      (1)  OV L 64, 12.3.2010.

      (2)  OV C 332, 14.11.2011., 1. lpp.

      (3)  OV C 167, 7.6.2011., 1. lpp.

      (4)  OV C 326, 10.11.2011., 1. lpp.

      (5)  OV C 332, 14.11.2011., 134. lpp.

      (6)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (7)  PE 349.540/Bur/ann/def.

      (8)  OV C 87 E, 1.4.2010., 327. lpp.

      (9)  OV C 212 E, 5.8.2010., 244. lpp.

      (10)  Automātiski līdzekļu pārnesumi – EUR 180 265 823, neautomātiski līdzekļu pārnesumi – EUR 10 100 000.

      (11)  Pieejams: http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201109/20110913ATT26546/20110913ATT26546EN.pdf.

      (12)  OV L 252, 25.9.2010., 3. lpp.

      (13)  2010. gada pārskats par Eiropas Parlamenta piešķirtajiem līgumiem, 38. un 39. punkts.

      (14)  No 11 000 līdz 66 000 (vidēji – mazāk nekā 30 000) skatītāju mēnesī 2010. gadā.

      (15)  Darbinieku īpatsvars / valsts demogrāfiskais svars: Vācija – 6,4 % / 16,3 %, Apvienotā Karaliste – 4,4 % / 12,4 %, Austrija – 1 % / 1,67 %, Nīderlande – 2,7 % / 3,3 %. Avoti: EP 2010. gada ziņojums par sociālo jomu (2011. gada decembris) un Eurostat.

      (16)  DG TRAD gada darbības pārskats, 8. lpp.

      (17)  Galīgo apropriāciju summa 1004. budžeta postenim (Parastie ceļa izdevumi), 1005. budžeta postenim (Citi ceļa izdevumi) un 300. pantam (Izdevumi par personāla komandējumiem un dienesta braucieniem starp trim darba vietām) bija EUR 106 718 500.

      (18)  Visas summas tūkstošos EUR.

      (19)  2009. finanšu gads tika sadalīts divos finanšu gados saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2009. gada jūnijā. Tabulā norādītie 2009. gada skaitļi atspoguļo kopējo summu par 2009. gada 1. un 2. pusgadu.
   Pēc Eiropas Parlamenta 2009. gada vēlēšanām UEN grupa un IND/DEM grupa beidza pastāvēt un tika izveidotas divas jaunas grupas – ECR un EFD.

      (20)  Avots: Prezidija 2011. gada 12. septembra sanāksmes protokola 12. punkts (ģenerālsekretāra dienesta vēstule D(2011)32179, PE469.487/BUR).

      (21)  Visas summas tūkstošos EUR.

      (22)  Visas summas tūkstošos EUR.

      (23)  Beļģijas Valsts dzelzceļš.


title: 2005/735/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 20. septembris) par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko nodibina asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               26.10.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 283/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 20. septembris)
   par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko nodibina asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2005/735/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 3. punkta otro daļu,
   ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko nodibina asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, tika parakstīts Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā 2005. gada 31. maijā.

               (2)

               Šis protokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir apstiprināts protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko nodibina asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas un Slovēnijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (2).

      Briselē, 2005. gada 20. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. BECKETT

      (1)  Piekrišana sniegta 2005. gada 6. septembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 3. lpp.


title: 2011/165/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 14. marts ), ar ko ieceļ amatā četrus Reģionu komitejas locekļus un sešus komitejas locekļu aizstājējus no Ungārijas

text:
               18.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 71/19

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 14. marts),
   ar ko ieceļ amatā četrus Reģionu komitejas locekļus un sešus komitejas locekļu aizstājējus no Ungārijas
   (2011/165/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Ungārijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma attiecīgi Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus.

               (2)

               Pēc Ferenc BENKŐ kunga, Attila JÓSZAI kunga, Gyögy IPKOVICH kunga un András SZALAY kunga pilnvaru laika beigām ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļu vietas. Pēc László BÁKONYI kunga, Károlyné KOCSIS kundzes, Zoltán NAGY kunga un József PAIZS kunga pilnvaru laika beigām ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas. Pēc István BÓKA kunga un Attila KISS kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļu amatā atbrīvosies divas Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2015. gada 25. janvārim Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               komitejas locekļu amatā:

                           —

                              István BÓKA kungs, Balatonfüred város polgármestere,

                           —

                              Attila KISS kungs, Hajdúböszörmény város polgármestere,

                           —

                              Sándor KOVÁCS kungs, Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Közgyűlés elnöke,

                           —

                              Jenő MANNINGER kungs, Zala Megyei Közgyűlés elnöke;

                     kā arī

               b)

               komitejas locekļu aizstājēju amatā:

                           —

                              Zoltán HORVÁTH kungs, Baranya Megyei Közgyűlés alelnöke,

                           —

                              Ferenc KOVÁCS kungs, Vas Megyei Közgyűlés elnöke,

                           —

                              Ferenc TEMERINI kungs, Soltvadkert, önkormányzati képviselő,

                           —

                              Attila TILKI kungs, Fehérgyarmat város polgármestere,

                           —

                              Botond VÁNTSA kungs, Szigetszentmiklós, önkormányzati képviselő,

                           —

                              Tamás VARGHA kungs, Fejér Megyei Közgyűlés elnöke.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 14. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         FAZEKAS S.

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: Padomes lēmums (2001. gada 26. februāris), ar ko paredz noteikumus par finansiāla atbalsta piešķiršanu Gvinejai-Bisavai zivsaimniecības nozarē

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001D0179

Oficiālais Vēstnesis L 066 , 08/03/2001 Lpp. 0033 - 0034

		Padomes lēmums(2001. gada 26. februāris),ar ko paredz noteikumus par finansiāla atbalsta piešķiršanu Gvinejai-Bisavai zivsaimniecības nozarē(2001/179/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā:(1) Saskaņā ar Bisavā 1980. gada 27. februārī parakstīto Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Gvinejas-Bisavas Republikas valdību par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem [2] (še turpmāk "Nolīgums") Padome ar Regulu (EK) Nr. 2615/97 [3] ir apstiprinājusi protokolu, kurā izklāstītas zvejas iespējas un finansiālas kompensācijas laika posmam no 1997. gada 16. jūnija līdz 2001. gada 15. jūnijam (še turpmāk "Protokols").(2) Tā bruņota konflikta rezultātā, kas norisinājās GvinejāBisavā no 1998. gada jūnija līdz 1999. gada martam, Gvinejas-Bisavas valdība nevarēja nodrošināt minētajā Nolīgumā paredzētu normālu zvejas darbību.(3) Šī ārkārtas situācija apdraudēja Kopienas kuģus un rosināja minētajā Nolīgumā paredzētās zvejas pagaidu pārtraukšanu no 1998. gada jūnija līdz 1999. gada 1. aprīlim. Šis zvejas pagaidu pārtraukums nozīmēja arī Protokola 2. pantā minētās finansiālās kompensācijas nemaksāšanu proporcionāli laikamProtokola spēkā esamības otrajā gadā.(4) Lai atvieglotu Kopienas kuģu normālu zvejas darbību saskaņā ar Nolīgumu pēc bruņotā konflikta, jāparedz noteikumi par finansiāla atbalsta piešķiršanu Gvinejai-Bisavai zivsaimniecības nozarē.(5) Ir lietderīgi piešķirt summu, kas atbilst nesamaksātajai finansiālajai kompensācijai, lai atjaunotu zvejas darbības vidi, iekļaujot infrastruktūru šo darbību monitoringam, saskaņā ar Gvinejas-Bisavas likumīgo institūciju paredzētajiem noteikumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsNoteikumi par finansiālā atbalsta piešķiršanu Gvinejai-Bisavai, nepārsniedzot EUR 6500000, zvejas darbības vides atjaunošanai ir šādi:1. finansiālais atbalsts attiecas jo īpaši uz šādiem pasākumiem:- atbalsts Zvejas ministrijas vadībai un zivsaimniecības departamenta aprīkojuma un infrastruktūras atjaunošanai,- jūras monitoringa un uzraudzības sistēmas nostiprināšanai,- zivsaimniecības pētniecības programmas atdzīvināšanai un nostiprināšanai;2. pamatojoties uz Gvinejas-Bisavas valdības iesniegto pasākumu programmu, Komisija līdz 2001. gada 31. maijam, izmantojot Zvejas ministrijas norādītos bankas kontus, piešķir Gvinejas-Bisavas valdībai summu, kas atbilst 50 % no plānoto pasākumu izmaksām;3. Komisija izmaksās līdzekļu atlikumu pēc tam, kad ir akceptēts sīki izstrādāts ziņojums, ko Gvinejas-Bisavas valdība nosūta Eiropas Komisijas delegācijai līdz 2003. gada 31. maijam. Šajā ziņojumā sīki apraksta šo pasākumu īstenošanu un iegūtos rezultātus. Komisija patur sev tiesības pieprasīt Zvejas ministrijai jebkādu papildu informāciju un pārskatīt maksājumus, ņemot vērā šo pasākumu efektīvu īstenošanu.Briselē, 2001. gada 26. februārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Winberg[1] OV C 219, 30.7.1999., 33. lpp.[2] OV L 226, 29.8.1980., 33. lpp.[3] OV L 353, 24.12.1997., 7. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2016/296 (2016. gada 29. februāris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantā paredzētās komitejas locekļa nomaiņu

text:
               2.3.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 55/14

         PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2016/296
   (2016. gada 29. februāris)
   par Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantā paredzētās komitejas locekļa nomaiņu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 255. panta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
   ņemot vērā Tiesas priekšsēdētāja 2016. gada 27. janvāra iniciatīvu,
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. panta pirmo daļu, tika izveidota komiteja, kas – pirms dalībvalstu valdības pieņem lēmumus par iecelšanu amatā – sniedz atzinumu par kandidātu atbilstību Tiesas un Vispārējās tiesas tiesnešu un ģenerāladvokātu pienākumiem (“komiteja”).

               (2)

               Ar Lēmumu 2014/76/ES (1) Padome uz četru gadu laikposmu, kas beidzas 2018. gada 28. februārī, iecēla amatā septiņus minētās komitejas locekļus.

               (3)

               Tiesas priekšsēdētājs 2016. gada 27. janvāra vēstulē informēja Padomes priekšsēdētāju, ka Péter PACZOLAY kungs ar 2016. gada 21. janvāri ir atkāpies no komitejas locekļa amata.

               (4)

               Tajā pašā 2016. gada 27. janvāra vēstulē Tiesas priekšsēdētājs ierosināja saskaņā ar Padomes Lēmuma 2010/124/ES (2) pielikumā izklāstīto komitejas darbības noteikumu 3. punktu iecelt amatā Mirosław WYRZYKOWSKI kungu, lai uz atlikušo pilnvaru termiņu nomainītu Péter PACZOLAY kungu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz laikposmu, kas beidzas 2018. gada 28. februārī, Mirosław WYRZYKOWSKI kungu ieceļ par Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantā paredzētās komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2016. gada 29. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         H.G.J. KAMP

      (1)  Padomes Lēmums 2014/76/ES (2014. gada 11. februāris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantā paredzētās komitejas locekļu iecelšanu (OV L 41, 12.2.2014., 18. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2010/124/ES (2010. gada 25. februāris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantā paredzētās komitejas darbības noteikumiem (OV L 50, 27.2.2010., 18. lpp.).