title: Padomes Lēmums 2014/460/KĀDP ( 2014. gada 14. jūlijs ), ar kuru groza Lēmumu 2010/656/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru

text:
               15.7.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 207/17

         PADOMES LĒMUMS 2014/460/KĀDP
   (2014. gada 14. jūlijs),
   ar kuru groza Lēmumu 2010/656/KĀDP, ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 29. oktobrī pieņēma Lēmumu 2010/656/KĀDP (1).

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2014. gada 29. aprīlī pieņēma Rezolūciju 2153 (2014), ar ko atjauno un groza ieroču embargo pret Kotdivuāru, jo īpaši piemērojot izņēmumu – ar dažiem nosacījumiem – tāda ekipējuma piegādei Kotdivuāras drošības spēkiem, kurš nav nāvējošs. Turklāt ir atcelts aizliegums attiecībā uz neapstrādātu dimantu importu no Kotdivuāras.

               (3)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/656/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2010/656/KĀDP groza šādi:

               1)

               lēmuma 1. un 2. pantu aizstāj ar šādiem:
               “1. pants
               Dalībvalstu valstspiederīgajiem vai no dalībvalstu teritorijas, vai izmantojot kuģus, kuri kuģo ar dalībvalstu karogu, vai dalībvalstu gaisa kuģus, ir aizliegts uz Kotdivuāru pārdot, piegādāt, nodot vai eksportēt bruņojumu un ar to saistītus nāvējošus materiālus, kā arī tādu ekipējumu, ko iespējams izmantot iekšējām represijām, neatkarīgi no tā, vai šādu ieroču, saistīto materiālu un ekipējuma izcelsme ir dalībvalstu teritorijā.
               2. pants
               1.   Šā lēmuma 1. pantu nepiemēro:

                           a)

                           piegādēm, kas paredzētas vienīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas operācijas Kotdivuārā (UNOCI) atbalstam vai lietošanai, kā arī Francijas spēkiem, kas to atbalsta, un tranzīta piegādēm caur Kotdivuāru, kas paredzētas Apvienoto Nāciju Organizācijas miera uzturēšanas operāciju atbalstam vai lietošanai;

                           b)

                           turpmāk norādītajam, kā iepriekš paziņo ar ANO DPR 1572 (2004) 14. punktu izveidotajai komitejai (“Sankciju komiteja”):

                                       i)

                                       tādām piegādēm, ko uz laiku eksportē uz Kotdivuāru tādas valsts bruņotajiem spēkiem, kura saskaņā ar starptautiskajām tiesībām veic darbības vienīgi nolūkā tieši veicināt tās valstspiederīgo un to personu evakuāciju, par kurām tai ir konsulārā atbildība Kotdivuārā;

                                       ii)

                                       tādu ieroču un ar tiem saistītu nāvējošu materiālu piegādei Kotdivuāras drošības spēkiem, kuri paredzēti vienīgi Kotdivuāras drošības sektora reformas procesa atbalstam vai izmantošanai šajā procesā, izņemot tos ieročus un saistītos nāvējošos materiālus, kā izklāstīts šā lēmuma III pielikumā, kas ir iepriekš jāapstiprina Sankciju komitejai;

                           c)

                           tāda ekipējuma piegādei, kas nav nāvējošs, ko var izmantot iekšējām represijām un kas paredzēts vienīgi, lai Kotdivuāras drošības spēki varētu izmantot tikai piemērotu un samērīgu spēku, uzturot sabiedrisko kārtību;

                           d)

                           tāda ekipējuma piegādei Kotdivuāras drošības spēkiem, ko var izmantot iekšējām represijām un kas paredzēts vienīgi Kotdivuāras drošības sektora reformas procesa atbalstam vai izmantošanai šajā procesā.

                     2.   Galvenā atbildība par paziņošanu vai lūgumiem, kas pirms jebkādu ieroču un ar to saistīto nāvējošo materiālu piegāžu Kotdivuāras drošības spēkiem nosūtīšanas iesniegti apstiprināšanai Sankciju komitejā, kā minēts 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā, ir Kotdivuāras valdībai. Pastāv alternatīva iespēja, ka dalībvalsts, kura sniedz palīdzību, var veikt šo paziņošanu vai iesniegt apstiprināšanas lūgumu, – pēc tam, kad ir informējusi Kotdivuāras valdību par savu nolūku to darīt.”;

               2)

               lēmuma 3. pantu svītro.

         2. pants
   Šā lēmuma pielikumu pievieno Lēmumam 2010/656/KĀDP kā III pielikumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 14. jūlijā

            Padomes vārdā –

            Priekšsēdētājs

         M. MARTINA

      (1)  Padomes Lēmums 2010/656/KĀDP (2010. gada 29. oktobris), ar ko atjauno ierobežojošus pasākumus pret Kotdivuāru (OV L 285, 30.10.2010., 28. lpp.).

      PIELIKUMS

            “III PIELIKUMS
            Saraksts ar ieročiem un ar tiem saistītiem nāvējošiem materiāliem, kas minēti 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktā:

                        1.

                        Ieroči, tiešās un netiešās uguns artilērija, un ieroči ar kalibru lielāku par 12,7 mm, to munīcija un sastāvdaļas.

                        2.

                        Reaktīvie granātmetēji, raķetes, vieglie prettanku ieroči, šautenes-granātas un granātmetēji.

                        3.

                        “Zeme-gaiss” raķetes, tostarp pārnēsājamas pretgaisa aizsardzības sistēmas (MANPADS), “zeme-zeme” raķetes un “gaiss-zeme” raķetes.

                        4.

                        Mīnmetēji, kuru kalibrs pārsniedz 82 mm.

                        5.

                        Vadāmi prettanku ieroči, jo īpaši vadāmas prettanku raķetes, to munīcija un sastāvdaļas.

                        6.

                        Kaujas gaisa kuģi, tostarp rotējošu spārnu vai fiksētu spārnu gaisa kuģi.

                        7.

                        Bruņoti kaujas transportlīdzekļi vai militāri transportlīdzekļi, kam uzstādītas ieroču platformas.

                        8.

                        Sprāgstvielu lādiņi un ierīces, kuras satur sprāgstvielas un ir paredzētas militāriem mērķiem, mīnas un saistīti materiāli.

                        9.

                        Ierīces novērošanai un šaušanai naktī.”


title: Padomes Lēmums (1994. gada 21. februāris) par Baltijas jūras rajona jūras vides aizsardzības konvencijas noslēgšanu Kopienas vārdā (Helsinku Konvencija, kas pārskatīta 1992. gadā)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994D0157

Oficiālais Vēstnesis L 073 , 16/03/1994 Lpp. 0019 - 0019 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 29 Lpp. 0238  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 29 Lpp. 0238

		Padomes Lēmums(1994. gada 21. februāris)par Baltijas jūras rajona jūras vides aizsardzības konvencijas noslēgšanu Kopienas vārdā (Helsinku Konvencija, kas pārskatīta 1992. gadā)(94/157/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 130.s pantu saistībā ar 228. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Komisija Kopienas vārdā ir piedalījusies sarunās par 1992. gadā pārskatītās Helsinku konvencijas izstrādāšanu;tā kā minētā konvencija Kopienas vārdā ir parakstīta 1992. gada 24. septembrī;tā kā minētajā konvencijā ir noteikts reģionālas sadarbības pamats, lai nodrošinātu Baltijas jūras ekoloģisko sanāciju tās jūras vides pašatjaunošanās un tās ekoloģiskā līdzsvara saglabāšanas nolūkā;tā kā Kopiena ir pieņēmusi pasākumus jomā, uz ko attiecas Konvencija, un minētajās jomās tai jārīkojas starptautiskā līmenī;tā kā Kopienas vides politika veicina to, lai tiktu sasniegti vides kvalitātes saglabāšanas, aizsardzības un uzlabošanas, cilvēku veselības aizsardzības, kā arī apdomīgas un racionālas dabas resursu izmantošanas mērķi;tā kā Kopienas vides politikas mērķis ir augsta līmeņa aizsardzība; tā kā tās pamatā ir piesardzības princips un principi par tādas profilaktiskas darbības veikšanu, kas paredz, ka vides postījumi pirmām kārtām jānovērš to avotos un ka maksā piesārņotājs;tā kā Kopiena un dalībvalstis atbilstīgi to kompetencēm sadarbojas ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskajām organizācijām;tā kā Kopienas noslēgtā konvencija palīdz Līguma 130.r pantā noteikto mērķu sasniegšanā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Kopienas vārdā apstiprina Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzības konvenciju (Helsinku konvenciju, kas pārskatīta 1992. gadā), kas parakstīta Helsinkos (Somijā), 1992. gada 24. septembrī.Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs deponē apstiprināšanas tiesību aktu Somijas valdībai saskaņā ar šīs konvencijas 38. pantu.Briselē, 1994. gada 21. februārīPadomes vārdā —prezidentsTh. Pangalos[1] OV C 226, 21.8.1993., 8. lpp.[2] OV C 315, 22.11.1993.[3] OV C 34, 2.2.1994., 5. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Lēmums (2002. gada 16. decembris) par Kopienas salīdzinošo izmēģinājumu un pārbaužu turpināšanu attiecībā uz graudzāļu dzimtas sēklām un pavairošanas materiālu, mīkstajiem kviešiem, kultūras vīnkokiem, lopbarības kāļiem un ķiplokiem saskaņā ar Padomes Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 68/193/EEK, 92/33/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK un 2002/57/EKDokuments attiecas uz EEZ

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0984

Oficiālais Vēstnesis L 341 , 17/12/2002 Lpp. 0070 - 0070

		Komisijas Lēmums(2002. gada 16. decembris)par Kopienas salīdzinošo izmēģinājumu un pārbaužu turpināšanu attiecībā uz graudzāļu dzimtas sēklām un pavairošanas materiālu, mīkstajiem kviešiem, kultūras vīnkokiem, lopbarības kāļiem un ķiplokiem saskaņā ar Padomes Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 68/193/EEK, 92/33/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK un 2002/57/EK(Dokuments attiecas uz EEZ)(2002/984/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību [1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/64/EK [2],ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/402/EEK par labības sēklu tirdzniecību [3], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/64/EK,ņemot vērā Padomes 1968. gada 9. aprīļa Direktīvu 68/193/EEK par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību [4], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/11/EK [5],ņemot vērā Padomes 1992. gada 28. aprīļa Direktīvu 92/33/EEK par tāda veģetatīvās pavairošanas un stādāmā materiāla tirdzniecību, kas nav sēklas [6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2002/111/EK [7],ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/54/EK par biešu sēklu tirdzniecību [8],ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību [9],ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/56/EK par sēklas kartupeļu tirdzniecību [10],ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/57/EK par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību [11], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2002/68/EK [12],ņemot vērā Komisijas 2001. gada 12. decembra Lēmumu 2001/897/EK, kurā norādīti noteikumi Kopienas salīdzinošo izmēģinājumu un pārbaužu veikšanai attiecībā uz konkrētu augu sēklām un pavairošanas materiālu saskaņā ar Padomes Direktīvām 66/400/EEK, 66/401/EEK, 66/402/EEK, 66/403/EEK, 68/193/EEK, 69/208/EEK, 70/458/EEK un 92/33/EEK [13], un jo īpaši tā 3. pantu,tā kā:(1) Lēmumā 2001/897/EK norādīti noteikumi Kopienas salīdzinošajiem izmēģinājumiem un pārbaudēm, kuras saskaņā ar Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 68/193/EEK, 92/33/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK un 2002/57/EK jāveic no 2002. līdz 2003. gadam.(2) 2002. gadā veiktās pārbaudes un izmēģinājumi jāturpina 2003. gadā,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU:Vienīgais pantsKopienas salīdzinošos izmēģinājumus un pārbaudes, kas attiecībā uz graudzāļu dzimtas sēklām un pavairošanas materiālu, mīkstajiem kviešiem, lopbarības kāļiem, ķiplokiem un kultūras vīnkokiem sākās 2002. gadā, turpina 2003. gadā saskaņā ar Lēmumu 2001/897/EK.Briselē, 2002. gada 16. decembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV 125, 11.7.1966., 2298./66. lpp.[2] OV L 234, 1.9.2001., 60. lpp.[3] OV 125, 11.7.1966., 2309./66. lpp.[4] OV L 93, 17.4.1968., 15. lpp.[5] OV L 53, 23.2.2002., 20. lpp.[6] OV L 157, 10.6.1992., 1. lpp.[7] OV L 41, 13.2.2002., 43. lpp.[8] OV L 193, 20.7.2002., 12. lpp.[9] OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.[10] OV L 193, 20.7.2002., 60. lpp.[11] OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp.[12] OV L 195, 24.7.2002., 32. lpp.[13] OV L 331, 15.12.2001., 97. lpp.--------------------------------------------------


title: 2009/154/EK: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2009. gada 27. janvāris ), ar ko groza Lēmumu ECB/2007/5, ar ko nosaka iepirkuma noteikumus (ECB/2009/2)

text:
               24.2.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 51/10

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2009. gada 27. janvāris),
   ar ko groza Lēmumu ECB/2007/5, ar ko nosaka iepirkuma noteikumus
   (ECB/2009/2)
   (2009/154/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS VALDE,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 11.6. pantu,
   ņemot vērā 2004. gada 19. februāra Lēmumu ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (1), un jo īpaši tā 19. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru (2), noteiktās publisko konkursa procedūru robežvērtības grozītas ar Komisijas 2007. gada 4. decembra Regulu (EK) Nr. 1422/2007, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK un 2004/18/EK par to piemērošanas robežvērtībām līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās (3). Lai gan Direktīva 2004/18/EK uz Eiropas Centrālo banku (ECB) neattiecas, ECB ir nolūks tās pašas robežvērtības piemērot savām publisko konkursu procedūrām.

               (2)

               Lai veicinātu atklātību un konkurenci, jo īpaši iepirkumos, kas ir mazāki par 2007. gada 3. jūlija Lēmumā ECB/2007/5, ar ko nosaka iepirkuma noteikumus (4), paredzētajām robežvērtībām, ECB vēlas ieviest piemērotu piegādātāju sarakstu, kurus var uzaicināt iesniegt konkursa piedāvājumu attiecībā uz iepirkumiem, kas ir mazāki par robežvērtībām, vai piedalīties publiskajos konkursos. Sarakstus izveidos pēc tam, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī tiks publicēti uzaicinājumi izteikt ieinteresētību.

               (3)

               Lai novērstu pārkāpumus, cīnītos pret krāpšanu un korupciju un veicinātu pienācīgu un efektīvu pārvaldību, kandidātiem vai pretendentiem, kas vainīgi šādās darbībās vai kas ir interešu konflikta stāvoklī, aizliedz piedalīties turpmākajās ECB veiktajās konkursa procedūrās. Lēmumā ECB/2007/5 jāprecizē šāda aizlieguma noteikumi.

               (4)

               Skaidrības dēļ jāprecizē daži Lēmuma ECB/2007/5 noteikumi,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Grozījumi
   Lēmumu ECB/2007/5 groza šādi.

               1)

               Lēmuma 1. pantu papildina ar šādu definīciju:

                           “p)

                           “uzaicinājums izteikt ieinteresētību” ir procedūra, ar kuras palīdzību izveido to piemēroto piegādātāju sarakstu, kas var tikt uzaicināti piedalīties iepirkuma procedūrās.”

               2)

               Šādi groza 2. pantu:

                           a)

                           ar šādu apakšpunktu aizstāj 3. punkta b) apakšpunktu:

                                       “b)

                                       iepirkumu procedūras, kurās piedalās ECB un kuras rīko: i) Kopienas iestādes un struktūras, ii) starptautiskās organizācijas vai iii) valdības aģentūras, ja šo iepirkuma procedūru reglamentējošie noteikumi atbilst Kopienas iepirkuma tiesību aktu vispārīgajiem principiem;”;

                           b)

                           ar šādu apakšpunktu aizstāj 3. punkta c) apakšpunktu:

                                       “c)

                                       nolīgumiem ar citām Kopienas iestādēm vai struktūrām, starptautiskajām organizācijām vai valdības aģentūrām, ko ECB slēdz, pildot savus publiskos uzdevumus;”.

               3)

               Ar šādu punktu aizstāj 4. panta 3. punktu:
               “3.   Piemēro šādas robežvērtības:

                           a)

                           piegādes un pakalpojumu līgumiem – EUR 206 000;

                           b)

                           būvdarbu līgumiem – EUR 5 150 000.”

               4)

               Šādi groza 13. pantu:

                           a)

                           ar šādu punktu aizstāj 2. punktu:
                           “2.   ECB var izmantot arī sarunu procedūru, ja atklātā vai slēgtā konkursa vai cenu aptaujas rezultātā nav saņemti atbilstoši piedāvājumi. ECB var nepublicēt jaunu līguma paziņojumu, ja tā iekļauj sarunu procedūrā pilnīgi visus pretendentus, kas piedalījās iepriekšējā procedūrā, atbilda atlases kritērijiem un iesniedza savus piedāvājumus saskaņā ar konkursa formālajām prasībām. ECB var uzsākt sarunu procedūru bez paziņojuma saskaņā ar 29. pantu arī tad, ja nav saņemts neviens piedāvājums vai neviens piedāvājums neatbilst konkursa formālajām prasībām. Jebkurā gadījumā nedrīkst būtiski grozīt līguma sākotnējos noteikumus.”;

                           b)

                           ar šādu punktu aizstāj 5. punktu:
                           “5.   Pēc piedāvājumu novērtēšanas ECB var risināt sarunas ar pretendentiem, lai saskaņotu viņu piedāvājumu ar ECB prasībām. ECB var uzsākt sarunas ar:

                                       a)

                                       pretendentu, kas novērtēts kā labākais. Ja sarunas ar labāko pretendentu neizdodas, ECB var uzsākt sarunas ar pretendentu, kas novērtēts kā nākamais labākais; vai

                                       b)

                                       reizē ar vairākiem pretendentiem, kas vislabāk atbilst līguma piešķiršanas kritērijiem. Sarunām pielaisto pretendentu skaitu var pakāpeniski ik pēc posma samazināt, piemērojot līguma paziņojumā vai uzaicinājumā uz konkursu noteiktos piešķiršanas kritērijus.

                                 Pirms sarunu uzsākšanas ECB informē visus pretendentus, kuri pielaisti sarunām, par to, kā sarunas norisināsies.”

               5)

               Šādu teikumu pievieno 15. panta 4. punkta beigās:
               “Piemēro attiecīgi 30. panta 1. un 2. punktu.”

               6)

               Lēmumā iekļauj šādu 16.a pantu:
               “16.a pants

               Uzaicinājums izteikt ieinteresētību
               1.   ECB var izmantot uzaicinājumu izteikt ieinteresētību, ja tā vēlas piešķirt vairākus līgumus, kas attiecas uz vienu un to pašu iepirkuma priekšmetu vai līdzīgiem iepirkuma priekšmetiem. Šī procedūra notiek atbilstoši slēgtās procedūras noteikumiem, ja vien šajā pantā nav noteikts citādi.
               2.   Piemērotu piegādātāju saraksta izveides nolūkā ECB Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē līguma paziņojumu, norādot vismaz piešķiramo līgumu priekšmetu, atbilstības un izvēles kritērijus un termiņu to pieteikumu saņemšanai, kas tiks izskatīti pirmo reizi izmantojot piemēroto piegādātāju sarakstu (turpmāk – “saraksts”).
               3.   Saraksts ir spēkā ne ilgāk kā četrus gadus pēc dienas, kurā līguma paziņojums nosūtīts Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam. Pieteikumu par iekļaušanu sarakstā piegādātājs var nosūtīt jebkurā laikā, kamēr nav beidzies saraksta spēkā esamības periods, izņemot pēdējos trīs šī perioda mēnešus. Pieteikumam pievieno līguma paziņojumā norādītos dokumentus. Lai pieteikumi tiktu izskatīti pirmajā saraksta izmantošanas reizē, piegādātājiem tie jāiesniedz līdz līguma paziņojumā norādītajam termiņam.
               4.   Pēc pieteikumu saņemšanas ECB pārbauda kandidātu atbilstību un novērtē pieteikumu atbilstību līguma paziņojumā norādītajiem atlases kritērijiem. ECB sarakstā iekļauj visus atbilstības un izvēles kritērijiem atbilstošos kandidātus. ECB cik ātri vien iespējams informē kandidātus par viņu iekļaušanu sarakstā vai par noraidījumu.
               5.   Sarakstā iekļautie piegādātāji bez liekas kavēšanās informē ECB par būtiskām izmaiņām, kas varētu ietekmēt to atbilstību vai spēju pildīt līgumu. Turklāt sarakstā iekļautie piegādātāji, ja tie to uzskata par nepieciešamu, ECB var izsniegt atjauninātus vai papildinātus dokumentus.
               6.   Ja ECB vēlas piešķirt līgumu, kura iespējamā vērtība ir mazāka par 4. panta 3. punktā noteiktajām robežvērtībām, tā, ja iespējams, uzaicina vismaz trīs līdz piecus sarakstā iekļautos piegādātājus iesniegt konkursa piedāvājumu saskaņā ar 29. pantā izklāstīto kārtību. ECB, ņemot vērā piešķiramo līgumu, uzaicina piegādātājus, kuri vislabāk atbilst līguma paziņojumā minētajiem izvēles kritērijiem.
               7.   Ja ECB vēlas piešķirt līgumu, kura iespējamā vērtība ir lielāka par 4. panta 3. punktā noteiktajām robežvērtībām, tā Oficiālajā Vēstnesī publicē vienkāršotu līguma paziņojumu, kurā aprakstīts konkrētais līgums. Ieinteresētie piegādātāji, kuri vēl nav iekļauti sarakstā, pieteikumu par iekļaušanu sarakstā var iesniegt laikā, kas norādīts vienkāršotajā līguma paziņojumā un kas nav īsāks par 15 dienām no dienas, kurā nosūtīts vienkāršotais līguma paziņojums. Pēc saņemto pieteikumu izvērtēšanas ECB uzaicina vismaz piecus sarakstā iekļautos piemērotos piegādātājus iesniegt konkursa piedāvājumu ar nosacījumu, ka ir pieejams pietiekams piegādātāju skaits. ECB, ņemot vērā piešķiramo līgumu, izvēlas piegādātājus, kuri vislabāk atbilst līguma paziņojumā minētajiem izvēles kritērijiem. Attiecīgi piemēro 12. panta 4. un 5. punktu.
               8.   Šī panta 6. un 7. punktā minētajos gadījumos ECB var lūgt sarakstā iekļautos piegādātājus sniegt atjauninātu informāciju un dokumentus, kas attiecas uz atbilstības un izvēles kritēriju izpildi.”

               7)

               Ar šādu punktu aizstāj 21. panta 2. punktu:
               “2.   Ja kandidāti vai pretendenti uzskata, ka ECB prasības, kas noteiktas līguma paziņojumā, uzaicinājumā uz konkursu vai apstiprinošajos dokumentos, ir nepilnīgas, nekonsekventas vai nelikumīgas vai ka ECB vai citi kandidāti/pretendenti pārkāpuši piemērojamos iepirkuma noteikumus, tie bez liekas kavēšanās rakstveidā paziņo ECB par savām bažām. Paziņojuma termiņš sākas no brīža, kad tie uzzinājuši par pārkāpumu vai kad var pamatoti uzskatīt, ka tie to varēja uzzināt. ECB tad var vai nu izlabot vai papildināt prasības vai novērst pārkāpumu kā pieprasīts, vai noraidīt pieprasījumu, norādot noraidījuma iemeslus. Tādus iebildumus, par kuriem nav paziņots ECB bez liekas vilcināšanās, vairs nevar izvirzīt vēlākā posmā.”

               8)

               Šādi groza 24. pantu:

                           a)

                           ar šādu tekstu aizstāj 3.–5. punktu:
                           “3.   Kandidāti vai pretendenti iesniedz tikai vienu pieteikumu vai piedāvājumu. ECB no dalības var izslēgt kandidātus/pretendentus, kas iesniedz atsevišķu pieteikumu vai piedāvājumu un kas:

                                       a)

                                       ir dalībnieki saistīto uzņēmumu grupā, kurā ir arī citi kandidāti/pretendenti;

                                       b)

                                       ir dalībnieki pagaidu grupā kopā ar citiem kandidātiem/pretendentiem;

                                       c)

                                       piedāvā ievērojamu līguma daļu apakšuzņēmēja statusā piešķirt citiem kandidātiem/pretendentiem,

                                 ja ir pazīmes, ka tie saņēmuši informāciju par citu kandidātu/pretendentu pieteikumu vai piedāvājumu, vai ja atsevišķu pieteikumu/piedāvājumu iesniegšana traucē brīvai konkurencei kandidātu/pretendentu starpā.
                           4.   ECB kandidātiem vai pretendentiem liedz piedalīties, ja par tiem pieņemts spēkā stājies tiesas spriedums par krāpšanu, korupciju, nelegāli iegūtu līdzekļu legalizāciju, līdzdalību noziedzīgā organizācijā vai jebkādu citu noziedzīgu darbību, kas kaitē Kopienu, ECB vai NCB finanšu interesēm.
                           5.   ECB var jebkurā brīdī liegt kandidātiem vai pretendentiem piedalīties, ja tie:

                                       a)

                                       ir bankrotējuši vai tiek likvidēti, to lietas pārvalda tiesas, tie noslēguši vienošanos ar kreditoriem, pārtraukuši uzņēmējdarbību, attiecībā uz tiem notiek tiesvedība saistībā ar šiem jautājumiem vai arī tie ir jebkādā citā analoģiskā situācijā, kas izriet no līdzīgas valsts tiesību aktos vai noteikumos paredzētas procedūras;

                                       b)

                                       ar spēkā stājušos tiesas spriedumu notiesāti par noziedzīgu nodarījumu saistībā ar viņu profesionālo darbību;

                                       c)

                                       bijuši vainojami nopietnā profesionālās darbības pārkāpumā;

                                       d)

                                       nav izpildījuši savas saistības attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām vai nodokļu nomaksu saskaņā ar tās valsts, kurā tie dibināti, vai līgumslēdzējas iestādes valsts vai līguma izpildes vietas valsts tiesību aktu noteikumiem;

                                       e)

                                       tiesa vai šķīrējtiesa noteikusi, ka tie nopietni pārkāpuši līgumu, jo nav ievērojuši savas līgumsaistības pēc citas konkursa procedūras;

                                       f)

                                       to vadība, darbinieki vai pārstāvji iesaistīti interešu konfliktā;

                                       g)

                                       vainojami būtiskā datu sagrozīšanā, sniedzot ECB pieprasīto informāciju;

                                       h)

                                       kontaktējas ar citiem kandidātiem vai pretendentiem, lai vājinātu konkurenci.”

                           b)

                           Tiek pievienots šāds 6. un 7. punkts:
                           “6.   Kandidātiem vai pretendentiem jāapliecina, ka uz tiem neattiecas neviena no 4. un 5. punktā minētajām situācijām, un/vai jāiesniedz līguma paziņojumā vai uzaicinājumā uz konkursu norādītie pierādījumi. Ja šādi apstākļi rodas procedūras laikā, attiecīgais kandidāts/pretendents par to informē ECB bez nepamatotas vilcināšanās.
                           7.   Piegādātāju, uz kuru attiecas kāda no 4. un 5. punktā minētajām situācijām, ECB uz pienācīgu laiku var izslēgt no dalības turpmākajās konkursa procedūrās. ECB lēmumu par izslēgšanu pieņem un tā darbības laiku nosaka, ievērojot proporcionalitātes principu, ņemot vērā pārkāpuma smagumu, laiku, kurš pagājis no pārkāpuma izdarīšanas brīža, pārkāpuma ilgumu un atkārtošanos, attiecīgā piegādātāja nolūku vai neuzmanības pakāpi, kā arī piegādātāja veiktos pasākumus, lai novērstu līdzīgus pārkāpumus nākotnē. Izslēgšanas laiks nav ilgāks par 10 gadiem. Pirms pieņemt lēmumu par piegādātāja izslēgšanu ECB piegādātājam dod iespēju paust viņa viedokli, izņemot gadījumus, ja izslēgšanas pamatā esošie fakti, konstatēti spēkā stājušās spriedumā. ECB par savu lēmumu un tā pieņemšanas iemesliem piegādātājam paziņo rakstveidā.”

               9)

               Ar šādu punktu aizstāj 28. panta 2. punktu:
               “2.   Paziņojumu nosūta vismaz 10 dienas pirms līguma parakstīšanas no ECB puses, ja paziņojumu nosūta pa faksu vai elektroniskā ceļā, vai vismaz 15 dienas pirms līguma parakstīšanas, ja izmanto citus komunikācijas līdzekļus.”

               10)

               Šādi groza 29. pantu:

                           a)

                           ar šādu punktu aizstāj 3. punktu:
                           “3.   ECB izraugās piegādātājus, kas uzaicināti piedalīties konkursa procedūrā, no pretendentiem, kas pielaisti dinamiskai iepirkuma sistēmai vai, ja šāda sistēma nav izveidota – no piemēroto piegādātāju saraksta, kas sastādīts pēc uzaicinājuma izteikt ieinteresētību, vai, ja šāds saraksts nav izveidots – pamatojoties uz pienācīgu tirgus analīzi. Pēdējā minētajā gadījumā piemērotu piegādātāju iepriekšēja atlase ir vienīgi ECB ziņā.”;

                           b)

                           ar šādu punktu aizstāj 5. punktu:
                           “5.   Novērtē saņemto piedāvājumu atbilstību kritērijiem, kas noteikti pieprasījumā iesniegt priekšlikumu. Pēc rakstveida piedāvājumu novērtēšanas ECB var sākt sarunas ar pretendentiem, ja šāda iespēja tika izziņota pieprasījumā iesniegt priekšlikumu. Sarunas var risināt kā secīgas sarunas, lai noteiktu pretendentu izvietojuma secību, vai arī kā paralēlas sarunas ar vairākiem pretendentiem, kas vislabāk atbilst līguma piešķiršanas kritērijiem.”

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 1. martā.
   2.   Konkursa procedūras, kas uzsāktas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā, pabeidz saskaņā ar Lēmuma ECB/2007/5 sākotnējiem noteikumiem. Šā noteikuma piemērošanai konkursa procedūru uzskata par uzsāktu dienā, kad līguma paziņojums nosūtīts Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim vai, ja šāds paziņojums nav nepieciešams – dienā, kad ECB uzaicināja vienu vai vairākus piegādātājus iesniegt piedāvājumu.

      Frankfurtē pie Mainas, 2009. gada 27. janvārī

            ECB prezidents

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.

      (2)  OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.

      (3)  OV L 317, 5.12.2007., 34. lpp.

      (4)  OV L 184, 14.7.2007., 34. lpp.


title: 2014/782/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 16. oktobris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku

text:
               13.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 16. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku

      (2014/782/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 17. martā ar Regulu (EK) Nr. 241/2008 (1) apstiprināja Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku (“nolīgums”) noslēgšanu.

               (2)

               Protokola, ar kuru nosaka nolīgumā paredzētās zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu termiņš beidzās 2012. gada 15. jūnijā.

               (3)

               Savienība un Gvinejas-Bisavas Republika ir risinājušas sarunas par jaunu protokolu (“protokols”), ar kuru Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Gvinejas-Bisavas Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā.

               (4)

               Minēto sarunu rezultātā 2012. gada 10. februārī tika parafēts protokols.

               (5)

               Lai garantētu Savienības kuģu zvejas darbību atsākšanu, protokols ir provizoriski jāpiemēro no tā parakstīšanas dienas, kā paredzēts protokola 18. pantā.

               (6)

               Protokols būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku (“protokols”), ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu.
   3. pants
   Protokolu saskaņā ar tā 18. pantu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas (2), kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2014. gada 16. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. POLETTI

      (1)  Padomes Regula (EK) Nr. 241/2008 (2008. gada 17. marts) par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku (OV L 75, 18.3.2008., 49. lpp.).

      (2)  Protokola parakstīšanas dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums 2010/639/KĀDP ( 2010. gada 25. oktobris ) par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām

text:
               26.10.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 280/18

         PADOMES LĒMUMS 2010/639/KĀDP
   (2010. gada 25. oktobris)
   par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 10. aprīlī pieņēma Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret dažām Baltkrievijas amatpersonām (1).

               (2)

               Ar Kopējo nostāju 2009/314/KĀDP (2009. gada 6. aprīlis), ar ko groza Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP (2), ierobežojošos pasākumus pagarināja līdz 2010. gada 15. martam. Tomēr ceļošanas ierobežojumi dažām augstām Baltkrievijas amatpersonām, izņemot personas, kas iesaistītas 1999. un 2000. gadā notikušajā cilvēku pazušanā, un Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāju, tika apturēti līdz 2009. gada 15. decembrim.

               (3)

               Padome 2009. gada 15. decembrī pieņēma Lēmumu 2009/969/KĀDP (3), ar ko gan ierobežojošos pasākumus, gan dažu ierobežojumu apturēšanu pagarināja līdz 2010. gada 31. oktobrim.

               (4)

               Pārskatot Kopējo nostāju 2006/276/KĀDP, ierobežojošie pasākumi būtu jāatjauno uz laikposmu līdz 2011. gada 31. oktobrim, un uz laikposmu līdz tai pašai dienai būtu jāatjauno arī ceļošanas ierobežojumu apturēšana.

               (5)

               Savienības īstenošanas pasākumus izklāstīja Regulā (EK) Nr. 765/2006 (2006. gada 18. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret prezidentu Lukašenko un dažām Baltkrievijas amatpersonām (4),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu, ka to teritorijā ieceļo vai to šķērso personas, kuras ir atbildīgas:

               a)

               par to, lai sāktu neatkarīgu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par iespējamajiem noziegumiem, bet to nav darījušas, kā arī personas, kuras Pourgourides ziņojumā nosauktas par galvenajiem līdzdalībniekiem četru sabiedrībā pazīstamu cilvēku pazušanā, kas Baltkrievijā notika 1999. un 2000. gadā, un tai sekojošā pēdu slēpšanā, ņemot vērā acīmredzamos šķēršļus, ko šīs personas likušas tiesiskumam un patiesības noskaidrošanai, un kuras uzskaitītas I pielikumā;

               b)

               par viltojumiem 2004. gada 17. oktobra vēlēšanās un referendumā Baltkrievijā, kā arī personas, kuras ir atbildīgas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, apspiežot miermīlīgu demonstrāciju dalībniekus pēc vēlēšanām un referenduma Baltkrievijā, un kuras uzskaitītas II pielikumā;

               c)

               par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem Baltkrievijas prezidenta vēlēšanās 2006. gada 19. martā un par represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju un kuras uzskaitītas III pielikumā.

         2.   Šā panta 1. punkts nevienai dalībvalstij neuzliek pienākumu aizliegt saviem valstspiederīgajiem ieceļot tās teritorijā.
   3.   Šā panta 1. punkts neskar gadījumus, kad kādai dalībvalstij jāpilda starptautisko tiesību saistības, proti:

               i)

               kā starptautiskas starpvaldību organizācijas uzņēmējvalstij;

               ii)

               kā Apvienoto Nāciju Organizācijas sasauktas vai tās pārziņā rīkotas starptautiskas konferences uzņēmējvalstij;

               iii)

               saskaņā ar daudzpusēju nolīgumu, ar ko piešķir privilēģijas un imunitāti;
               vai

               iv)

               saskaņā ar 1929. gada Izlīguma līgumu (Laterāna paktu), ko noslēdzis Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts) un Itālija.

         4.   Šā panta 3. punktu uzskata par piemērojamu arī gadījumos, kad kāda dalībvalsts ir Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) uzņēmējvalsts.
   5.   Padomi pienācīgi informē par visiem gadījumiem, kad kāda dalībvalsts piešķir izņēmumu saskaņā ar 3. un 4. punktu.
   6.   Dalībvalstis var piešķirt izņēmumus no 1. punktā paredzētajiem pasākumiem, ja ceļošana ir attaisnojama steidzamu humānu iemeslu dēļ vai tāpēc, lai piedalītos starpvaldību sanāksmēs, tostarp tajās, kuras atbalsta Savienība vai kuras rīko dalībvalsts, kas ir EDSO prezidentvalsts, un kurās notiek politisks dialogs ar tiešu mērķi sekmēt demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu Baltkrievijā.
   7.   Dalībvalsts, kas vēlas piešķirt 6. punktā minētos izņēmumus, par to rakstiski paziņo Padomei. Izņēmumu uzskata par piešķirtu, izņemot tad, ja viens vai vairāki Padomes locekļi pret šādu rīcību rakstiski iebilst divās darbadienās no dienas, kad saņemts paziņojums par ierosināto izņēmumu. Ja viens vai vairāki Padomes locekļi iebilst, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu atļaut ierosināto izņēmumu.
   8.   Ja kāda dalībvalsts saskaņā ar 3., 4., 6. un 7. punktu atļauj I, II un III pielikumā uzskaitītajām personām ierasties tās teritorijā vai to šķērsot, atļauja attiecas tikai uz to mērķi, kuram tā piešķirta, un tikai uz tajā minētajām personām.
   2. pants
   1.   Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir to personu īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kuras ir atbildīgas par starptautisko vēlēšanu standartu pārkāpumiem 2006. gada 19. marta prezidenta vēlēšanās Baltkrievijā un par represijām pret pilsonisko sabiedrību un demokrātisko opozīciju, un ar minētajām personām saistīto fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru īpašumā, valdījumā, turējumā vai pārziņā, kā uzskaitīts IV pielikumā.
   2.   Personām, kas uzskaitītas IV pielikumā, vai šo personu interesēs ne tieši, ne netieši nedara pieejamus nekādus līdzekļus vai saimnieciskos resursus.
   3. pants
   1.   Dalībvalsts kompetentā iestāde var atļaut atbrīvot noteiktus iesaldētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus vai tos darīt pieejamus ar tādiem nosacījumiem, kādus tā uzskata par atbilstīgiem, ja tā ir konstatējusi, ka attiecīgie līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir:

               a)

               vajadzīgi, lai nodrošinātu IV pielikumā uzskaitīto personu un viņu apgādājamo ģimenes locekļu pamatvajadzības, tostarp maksājumus par pārtiku, īri vai hipotēku, medikamentiem un ārstniecisko palīdzību un nodokļu, apdrošināšanas prēmiju un komunālo pakalpojumu maksājumus;

               b)

               paredzēti vienīgi pamatotu honorāru samaksai un atlīdzībai par izdevumiem, kas saistīti ar juridiskajiem pakalpojumiem;

               c)

               paredzēti vienīgi parastajai komisijas maksai vai apkalpošanas maksai par iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu turēšanu vai pārvaldību; vai

               d)

               vajadzīgi ārkārtas izdevumiem, ar nosacījumu, ka kompetentā iestāde pārējām kompetentajām iestādēm un Komisijai vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir paziņojusi pamatojumu, kāpēc tā uzskata, ka būtu jāpiešķir īpaša atļauja.

         Dalībvalstis informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par jebkuru atļauju, kas piešķirta saskaņā ar šo pantu.
   2.   Šā lēmuma 2. panta 2. punktu nepiemēro šādiem iesaldēto kontu papildinājumiem:

               a)

               procentiem vai cita veida peļņai no šiem kontiem; vai

               b)

               maksājumiem, ko paredz līgumi, vienošanās vai saistības, kas noslēgti vai kas radušās pirms dienas, kurā šiem kontiem sāka piemērot Kopējās nostājas 2006/276/KĀDP noteikumus,

         ar nosacījumu, ka uz visiem šādiem procentiem, cita veida peļņu un maksājumiem joprojām attiecas šā lēmuma 2. panta 1. punkts.
   4. pants
   1.   Padome pēc kādas dalībvalsts vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma pieņem grozījumus I, II, III un IV pielikumā iekļautajos sarakstos, kā to prasa politiskās situācijas attīstība Baltkrievijā.
   2.   Padome savu lēmumu, tostarp pamatojumu iekļaušanai sarakstā, paziņo attiecīgajai personai vai nu tieši, ja ir zināma tās adrese, vai publicējot paziņojumu, dodot šai personai iespēju paust savus apsvērumus.
   3.   Ja ir iesniegti apsvērumi vai jauni būtiski pierādījumi, Padome pārskata savu lēmumu un attiecīgi informē konkrēto personu.
   5. pants
   Lai palielinātu minēto pasākumu iedarbību, Savienība aicina trešās valstis pieņemt ierobežojošus pasākumus, kas būtu līdzīgi tiem, kuri ietverti šajā lēmumā.
   6. pants
   Ar šo tiek atcelta Kopējā nostāja 2006/276/KĀDP.
   7. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2011. gada 31. oktobrim. To pastāvīgi pārskata. To atjaunina vai vajadzības gadījumā groza, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.
   3.   Šā lēmuma 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos pasākumus, ciktāl tie attiecas uz Yuri Nikolaevich PODOBED, kā arī 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos pasākumus aptur līdz 2011. gada 31. oktobrim.

      Luksemburgā, 2010. gada 25. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētäja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 101, 11.4.2006., 5. lpp.

      (2)  OV L 93, 7.4.2009., 21. lpp.

      (3)  OV L 332, 17.12.2009., 76 lpp.

      (4)  OV L 134, 20.5.2006., 1. lpp.

      I PIELIKUMS

         1. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto personu saraksts

                  1.

                     SIVAKOV, YURY (YURIJ) Leonidovich, bijušais Baltkrievijas tūrisma un sporta ministrs, dzimis 1946. gada 5. augustā Sahalīnas apgabalā, bijušajā Krievijas Padomju Federatīvajā Sociālistiskajā Republikā.

                  2.

                     SHEYMAN (SHEIMAN), VICTOR Vladimirovich, Baltkrievijas Drošības padomes valsts sekretārs, dzimis 1958. gada 26. maijā Grodņas apgabalā.

                  3.

                     PAVLICHENKO (PAVLIUCHENKO), DMITRI (Dmitry) Valeriyevich, Baltkrievijas Iekšlietu ministrijas (SOBR) Īpašās reaģēšanas grupas vadītājs, dzimis 1966. gadā Vitebskā.

                  4.

                     NAUMOV, VLADIMIR Vladimïrovich, iekšlietu ministrs, dzimis 1956. gadā.

      II PIELIKUMS

         1. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto personu saraksts

                  1.

                     Lydia Mihajlovna YERMOSHINA, Baltkrievijas Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja, dzimusi 1953. gadā Slutskā (Minskas apgabals).

                  2.

                     Yuri Nikolaevich PODOBED, milicijas pulkvežleitnants, Speciālo uzdevumu vienība (OMON), Iekšlietu ministrija, dzimis 1962. gada 5. martā Sluckā (Minskas apgabals).

      III PIELIKUMS

         1. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto personu saraksts

                  Vārds (latviešu valodā)

                  Vārds (baltkrievu valodā)

                  Vārds (krievu valodā)

                  Dzimšanas datums

                  Dzimšanas vieta

                  Adrese

                  Pases numurs

                  Amats

                  Lukašenka Aļaksandrs Rigora dēls
                  (Lukašenko Aleksandrs Grigorija dēls)

                     Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

                     ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

                  30.8.1954.

                  Kopisja, Vitebskas apgabals

                  Prezidents

                  Ņevihlass Genādzijs Mikalaja dēls
                  (Ņeviglass Genādijs Nikolaja dēls)

                     Невыглас Генадзь Мiкалаевiч

                     НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

                  11.2.1954.

                  Parahonska, Pinskas apgabals

                  Prezidenta administrācijas vadītājs

                  Pjatkeviča Nataļja Uladzimira meita
                  (Petkeviča Natālija Vladimira meita)

                     Пяткевiч Наталля Уладзiмiраўна

                     ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

                  24.10.1972.

                  Minska

                  Prezidenta administrācijas vadītāja vietniece

                  Rubinavs Anatols Mikalaja dēls
                  (Rubinovs Anatolijs Nikolaja dēls)

                     Рубiнаў Анатоль Мiкалаевiч

                     РУБИНОВ Анатолий Николаевич

                  15.4.1939.

                  Mogiļeva

                  Prezidenta administrācijas vadītāja vietnieks masu informācijas līdzekļu un ideoloģijas jautājumos

                  Praļaskovskis Aļegs Vitolda dēls
                  (Proļeskovskis Oļegs Vitolda dēls)

                     Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

                     ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

                  1.10.1963.

                  Zagorska (Krievija, tagad Sergijevposada)

                  Prezidenta administrācijas padomnieks un galvenā ideoloģijas departamenta vadītājs

                  Radzjkovs Aļaksandrs Mihaila dēls
                  (Radkovs Aleksandrs Mihaila dēls)

                     Радзькоў Аляксандр Мiхайлавiч

                     РАДЬКОВ Александр Михайлович

                  1.7.1951.

                  Votņa, Bihovas rajons, Mogiļevas apgabals Вотня Быховского района Могилевской области

                  Izglītības ministrs

                  Rusakevičs Uladzimirs Vasilija dēls
                  (Rusakevičs Vladimirs Vasilija dēls)

                     Русакевiч Уладзiмiр Васiльевiч

                     РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

                  13.9.1947.

                  Vigonošči, Brestas apgabals Выгонощи, Брестская область

                  Informācijas ministrs

                  Halavanovs Viktors Rigora dēls
                  (Golovanovs Viktors Grigorija dēls)

                     Галаванаў Вiктар Рыгоравiч

                     ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

                  1952.

                  Borisova

                  Tieslietu ministrs

                  Zimovskis Aļaksandrs Leonida dēls
                  (Zimovskis Aleksandrs Leonīda dēls)

                     Зiмоўскi Аляксандр Леанiдавiч

                     ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

                  10.1.1961.

                  Vācija

                  Parlamenta augšpalātas deputāts; valsts radio un televīzijas sabiedrības vadītājs

                  Kanapļevs Uladzimirs Mikalaja dēls
                  (Konopļevs Vladimirs Nikolaja dēls)

                     Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

                     КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

                  3.1.1954.

                  Akuļinci, Mogiļevas rajons Акулинцы Могилевского района

                  Parlamenta apakšpalātas priekšsēdētājs

                  Čarhiņecs Mikalajs Ivana dēls
                  (Čergiņecs Nikolajs Ivana dēls)

                     Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

                     ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

                  17.10.1937.

                  Minska

                  Parlamenta augšpalātas Ārlietu komitejas priekšsēdētājs

                  Kascjans Sjargejs Ivana dēls
                  (Kostjans Sergejs Ivana dēls)

                     Касцян Сяргей Iванавiч

                     КОСТЯН Сергей Иванович

                  15.1.1941.

                  Usohi, Kličevas rajons, Mogiļevas apgabals

                     Усохи Кличевского района Могилевской области

                  Parlamenta apakšpalātas Ārlietu komitejas priekšsēdētājs

                  Orda Mihails Sjargeja dēls
                  (Orda Mihails Sergeja dēls)

                     Орда Мiхаiл Сяргеевiч

                     ОРДА Михаил Сергеевич

                  28.9.1966.

                  Djatlova, Grodņas apgabals

                     Дятлово Гродненской области

                  Parlamenta augšpalātas deputāts, Baltkrievijas Republikas jaunatnes savienības (BRSM) vadītājs

                  Lazaviks Mikalajs Ivana dēls
                  (Lozoviks Nikolajs Ivana dēls)

                     Лазавiк Мiкалай Iванавiч

                     ЛОЗОВИК Николай Иванович

                  18.1.1951.

                  Neviņani, Viļejkas rajons, Minskas apgabals

                     Невиняны Вилейского р-на Минской обл

                  CVK pārstāvis

                  Miklaševičs Pjatrs Pjatra dēls
                  (Miklaševičs Pjotrs Pjotra dēls)

                     Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

                     МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

                  1954.

                  Kosuta, Minskas apgabals

                     Косута Минской области

                  Ģenerālprokurors

                  Sļiževskis Aļegs Leanida dēls
                  (Sļiževskis Oļegs Leonīda dēls)

                     Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

                     СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

                  Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas vadītājs

                  Haritons Aļaksandrs
                  (Haritons Aleksandrs)

                     Харытон Аляксандр

                     ХАРИТОН Александр

                  Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas konsultants

                  Smirnovs Jauhens Aļaksandra dēls
                  (Smirnovs Jevgēņijs Aleksandra dēls)

                     Смiрноў Яўген Аляксандравiч

                     CМИРНОВ Евгений Александрович

                  15.3.1949.

                  Rjazaņas apgabals, Krievija

                  Saimnieciskās tiesas priekšsēdētāja pirmais vietnieks

                  Ravucka Nadzeja Zala meita
                  (Reucka Nadežda Zala meita)

                     Равуцкая Надзея Залаўна

                     РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

                  Minskas Maskavas rajona tiesnese

                  Trubņikavs Mikalajs Aļakseja dēls
                  (Trubņikovs Nikolajs Alekseja dēls)

                     Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

                     ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

                  Minskas Partizānu rajona tiesnesis

                  Kuprijanavs Mikalajs Mihaila dēls
                  (Kuprijanovs Nikolajs Mihaila dēls)

                     Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

                     КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

                  Ģenerālprokurora vietnieks

                  Suharenka Scjapans Mikalaja dēls
                  (Suhorenko Stepans Nikolaja dēls)

                     Сухарэнка Сцяпан Мiкалаевiч

                     СУХОРЕНКО Степан Николаевич

                  27.1.1957.

                  Zdudiči, Svetlogorskas rajons, Gomeļas apgabals

                     Здудичи Светлогорского района Гомельской области

                  VDK priekšsēdētājs

                  Dzemjancejs Vasilis Ivana dēls
                  (Dementijs Vasīlijs Ivana dēls)

                     Дземянцей Васiль Iванавiч

                     ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

                  VDK priekšsēdētāja pirmais vietnieks

                  Koziks Leanīds Pjatra dēls
                  (Koziks Leonīds Pjotra dēls)

                     Козiк Леанiд Пятровiч

                     КОЗИК Леонид Петрович

                  13.7.1948.

                  Borisova

                  Arodbiedrību federācijas vadītājs

                  Kaļada Aļaksandrs Mihaila dēls
                  (Koleda Aleksandrs Mihaila dēls)

                     Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

                     КОЛЕДА Александр Михайлович

                  Brestas apgabala vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs

                  (Mihasevs Uladzimirs Iļas dēls)
                  Mihasevs Vladimirs Iļjas dēls

                     Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

                     МИХАСЕВ Владимир Ильич

                  Gomeļas apgabala CVK priekšsēdētājs

                  Lučina Leanīds Aļaksandra dēls (Lučina Leonīds Aleksandra dēls)

                     Лучына Леанiд Аляксандравiч

                     ЛУЧИНА Леонид Александрович

                  18.11.1947.

                  Minskas apgabals

                  Grodņas apgabala CVK priekšsēdētājs

                  Karpenka Ihars Vasilija dēls
                  (Karpenko Igors Vasilija dēls)

                     Карпенка Iгар Васiльевiч

                     КАРПЕНКО Игорь Васильевич

                  28.4.1964.

                  Novokuzņecka, Kemerovas apgabals, Krievija

                     Новокузнецк Кемеровской области, Россия

                  Minskas pilsētas CVK priekšsēdētājs

                  Kurlovičs Uladzimirs Anatolija dēls
                  (Kurlovičs Vladimirs Anatolija dēls)

                     Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

                     КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

                  Minskas apgabala CVK priekšsēdētājs

                  Mjaceļica Mikalajs Cimafeja dēls
                  (Meteļica Nikolajs Timofeja dēls)

                     Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

                     МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

                  Mogiļevas apgabala CVK priekšsēdētājs

                  Piščuļonaks Mihails Vasiļa dēls
                  (Piščuļonoks Mihails Vasilija dēls)

                     Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

                     ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

                  Vitebskas apgabala CVK priekšsēdētājs

                  Ribakovs Aļaksejs (Ribakovs Aleksejs)

                     Рыбакоў Аляксей

                     РЫБАКОВ Алексей

                  Jeseņina iela 31-1-104, Minska

                  Minskas Maskavas rajona apgabaltiesas tiesnesis

                  Bortniks Sergejs Aļaksandra dēls (Bortņiks Sergejs Aleksandra dēls)

                     Бортнiк Сяргей Аляксандравiч

                     БОРТНИК Сергей Александрович

                  28.5.1953.

                  Minska

                  Surganovo iela 80-263, Minska

                  MP0469554

                  Valsts prokurors

                  Jasinovičs Leanids Stanislava dēls (Jasinovičs Leonīds Staņislava dēls)

                     Ясiновiч Леанiд Станiслававiч

                     ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

                  26.11.1961.

                  Buhani, Vitebskas apgabals

                  Gorovca iela 4-104, Minska

                  MP0515811

                  Minskas Centra rajona apgabaltiesas tiesnesis

                  Mihuns Andrejs Arkadzija dēls (Miguns Andrejs Arkadija dēls)

                     Мiгун Андрэй Аркадзевiч

                     МИГУН Андрей Аркадевич

                  5.2.1978.

                  Minska

                  Goretskovo Maksima iela 53-16, Minska

                  MP1313262

                  Valsts prokurors

      IV PIELIKUMS

         2. pantā minēto personu saraksts

                  Vārds (latviešu valodā)

                  Vārds (baltkrievu valodā)

                  Vārds (krievu valodā)

                  Dzimšanas datums

                  Dzimšanas vieta

                  Adrese

                  Pases numurs

                  Amats

                  Lukašenka Aļaksandrs Rigora dēls
                  (Lukašenko Aleksandrs Grigorija dēls)

                     Лукашенка Аляксандр Рыгоравiч

                     ЛУКАШЕНКО Александр Григорьевич

                  30.8.1954.

                  Kopisja, Vitebskas apgabals

                  Prezidents

                  Ņevihlass Genādzijs Mikalaja dēls
                  (Ņeviglass Genādijs Nikolaja dēls)

                     Невыглас Генадзь Мiкалаевiч

                     НЕВЫГЛАС Геннадий Николаевич

                  11.2.1954.

                  Parahonska, Pinskas apgabals

                  Prezidenta administrācijas vadītājs

                  Pjatkeviča Nataļja Uladzimira meita
                  (Petkeviča Natālija Vladimira meita)

                     Пяткевiч Наталля Уладзiмiраўна

                     ПЕТКЕВИЧ Наталья Владимировна

                  24.10.1972.

                  Minska

                  Prezidenta administrācijas vadītāja vietniece

                  Rubinavs Anatols Mikalaja dēls
                  (Rubinovs Anatolijs Nikolaja dēls)

                     Рубiнаў Анатоль Мiкалаевiч

                     РУБИНОВ Анатолий Николаевич

                  15.4.1939.

                  Mogiļeva

                  Prezidenta administrācijas vadītāja vietnieks masu informācijas līdzekļu un ideoloģijas jautājumos

                  Praļaskovskis Aļegs Vitolda dēls
                  (Proļeskovskis Oļegs Vitolda dēls)

                     Праляскоўскi Алег Вiтольдавiч

                     ПРОЛЕСКОВСКИЙ Олег Витольдович

                  1.10.1963.

                  Zagorska (Krievija, tagad Sergijevposada)

                  Prezidenta administrācijas padomnieks un galvenā ideoloģijas departamenta vadītājs

                  Radzjkovs Aļaksandrs Mihaila dēls
                  (Radkovs Aleksandrs Mihaila dēls)

                     Радзькоў Аляксандр Мiхайлавiч

                     РАДЬКОВ Александр Михайлович

                  1.7.1951.

                  Votņa, Bihovas rajons, Mogiļevas apgabals Вотня Быховского района Могилевской области

                  Izglītības ministrs

                  Rusakevičs Uladzimirs Vasilija dēls
                  (Rusakevičs Vladimirs Vasilija dēls)

                     Русакевiч Уладзiмiр Васiльевiч

                     РУСАКЕВИЧ Владимир Васильевич

                  13.9.1947.

                  Vigonošči, Brestas apgabals Выгонощи, Брестская область

                  Informācijas ministrs

                  Halavanavs Viktors Rigora dēls
                  (Golovanovs Viktors Grigorija dēls)

                     Галаванаў Вiктар Рыгоравiч

                     ГОЛОВАНОВ Виктор Григорьевич

                  1952.

                  Borisova

                  Tieslietu ministrs

                  Zimovskis Aļaksandrs Leonida dēls
                  (Zimovskis Aleksandrs Leonīda dēls)

                     Зiмоўскi Аляксандр Леанiдавiч

                     ЗИМОВСКИЙ Александр Леонидович

                  10.1.1961.

                  Vācija

                  Parlamenta augšpalātas deputāts; valsts radio un televīzijas sabiedrības vadītājs

                  Kanapļevs Uladzimirs Mikalaja dēls
                  (Konopļevs Vladimirs Nikolaja dēls)

                     Канаплёў Уладзiмiр Мiкалаевiч

                     КОНОПЛЕВ Владимир Николаевич

                  3.1.1954.

                  Akuļinci, Mogiļevas rajons Акулинцы Могилевского района

                  Parlamenta apakšpalātas priekšsēdētājs

                  Čarhiņecs Mikalajs Ivana dēls
                  (Čergiņecs Nikolajs Ivana dēls)

                     Чаргiнец Мiкалай Iванавiч

                     ЧЕРГИНЕЦ Николай Иванович

                  17.10.1937.

                  Minska

                  Parlamenta augšpalātas Ārlietu komitejas priekšsēdētājs

                  Kascjans Sjargejs Ivana dēls
                  (Kostjans Sergejs Ivana dēls)

                     Касцян Сяргей Iванавiч

                     КОСТЯН Сергей Иванович

                  15.1.1941.

                  Usohi, Kličevas rajons, Mogiļevas apgabals

                     Усохи Кличевского района Могилевской области

                  Parlamenta apakšpalātas Ārlietu komitejas priekšsēdētājs

                  Orda Mihails Sjargeja dēls
                  (Orda Mihails Sergeja dēls)

                     Орда Мiхаiл Сяргеевiч

                     ОРДА Михаил Сергеевич

                  28.9.1966.

                  Djatlova, Grodņas apgabals

                     Дятлово Гродненской области

                  Parlamenta augšpalātas deputāts, Baltkrievijas Republikas jaunatnes savienības (BRSM) vadītājs

                  Lazaviks Mikalajs Ivana dēls
                  (Lozoviks Nikolajs Ivana dēls)

                     Лазавiк Мiкалай Iванавiч

                     ЛОЗОВИК Николай Иванович

                  18.1.1951.

                  Neviņani, Viļejkas rajons, Minskas apgabals

                     Невиняны Вилейского р-на Минской обл

                  CVK pārstāvis

                  Miklaševičs Pjatrs Pjatra dēls
                  (Miklaševičs Pjotrs Pjotra dēls)

                     Мiклашэвiч Пётр Пятровiч

                     МИКЛАШЕВИЧ Петр Петрович

                  1954.

                  Kosuta, Minskas apgabals

                     Косута Минской области

                  Ģenerālprokurors

                  Sļiževskis Aļegs Leanida dēls
                  (Sļiževskis Oļegs Leonīda dēls)

                     Слiжэўскi Алег Леанiдавiч

                     СЛИЖЕВСКИЙ Олег Леонидович

                  Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas vadītājs

                  Haritons Aļaksandrs
                  (Haritons Aleksandrs)

                     Харытон Аляксандр

                     ХАРИТОН Александр

                  Tieslietu ministrijas Sociālo organizāciju, partiju un NVO nodaļas konsultants

                  Smirnovs Jauhens Aļaksandra dēls
                  (Smirnovs Jevgēņijs Aleksandra dēls)

                     Смiрноў Яўген Аляксандравiч

                     CМИРНОВ Евгений Александрович

                  15.3.1949.

                  Rjazaņas apgabals, Krievija

                  Saimnieciskās tiesas priekšsēdētāja pirmais vietnieks

                  Ravucka Nadzeja Zala meita
                  (Reucka Nadežda Zala meita)

                     Равуцкая Надзея Залаўна

                     РЕУТСКАЯ Надежда Заловна

                  Minskas Maskavas rajona tiesnese

                  Trubņikavs Mikalajs Aļakseja dēls
                  (Trubņikovs Nikolajs Alekseja dēls)

                     Трубнiкаў Мiкалай Аляксеевiч

                     ТРУБНИКОВ Николай Алексеевич

                  Minskas Partizānu rajona tiesnesis

                  Kuprijanavs Mikalajs Mihaila dēls
                  (Kuprijanovs Nikolajs Mihaila dēls)

                     Купрыянаў Мiкалай Мiхайлавiч

                     КУПРИЯНОВ Николай Михайлович

                  Ģenerālprokurora vietnieks

                  Suharenka Scjapans Mikalaja dēls
                  (Suhorenko Stepans Nikolaja dēls)

                     Сухарэнка Сцяпан Мiкалаевiч

                     СУХОРЕНКО Степан Николаевич

                  27.1.1957.

                  Zdudiči, Svetlogorskas rajons, Gomeļas apgabals
                  Здудичи Светлогорского района Гомельской области

                  VDK priekšsēdētājs

                  Dzemjancejs Vasilis Ivana dēls
                  (Dementijs Vasīlijs Ivana dēls)

                     Дземянцей Васiль Iванавiч

                     ДЕМЕНТЕЙ Василий Иванович

                  VDK priekšsēdētāja pirmais vietnieks

                  Koziks Leanīds Pjatra dēls
                  (Koziks Leonīds Pjotra dēls)

                     Козiк Леанiд Пятровiч

                     КОЗИК Леонид Петрович

                  13.7.1948.

                  Borisova

                  Arodbiedrību federācijas vadītājs

                  Kaļada Aļaksandrs Mihaila dēls
                  (Koleda Aleksandrs Mihaila dēls)

                     Каляда Аляксандр Мiхайлавiч

                     КОЛЕДА Александр Михайлович

                  Brestas apgabala vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs

                  Mihasevs Vladzimirs Iļjas dēls
                  (Mihasevs Vladimirs Iļjas dēls)

                     Мiхасёў Уладзiмiр Iльiч

                     МИХАСЕВ Владимир Ильич

                  Gomeļas apgabala CVK priekšsēdētājs

                  Lučina Leanīds Aļaksandra dēls (Lučina Leonīds Aleksandra dēls)

                     Лучына Леанiд Аляксандравiч

                     ЛУЧИНА Леонид Александрович

                  18.11.1947.

                  Minskas apgabals

                  Grodņas apgabala CVK priekšsēdētājs

                  Karpenka Ihars Vasilija dēls
                  (Karpenko Igors Vasilija dēls)

                     Карпенка Iгар Васiльевiч

                     КАРПЕНКО Игорь Васильевич

                  28.4.1964.

                  Novokuzņecka, Kemerovas apgabals, Krievija

                     Новокузнецк Кемеровской области, Россия

                  Minskas pilsētas CVK priekšsēdētājs

                  Kurlovičs Uladzimirs Anatolija dēls
                  (Kurlovičs Vladimirs Anatolija dēls)

                     Курловiч Уладзiмiр Анатольевiч

                     КУРЛОВИЧ Владимир Анатольевич

                  Minskas apgabala CVK priekšsēdētājs

                  Mjaceļica Mikalajs Cimafeja dēls
                  (Meteļica Nikolajs Timofeja dēls)

                     Мяцелiца Мiкалай Цiмафеевiч

                     МЕТЕЛИЦА Николай Тимофеевич

                  Mogiļevas apgabala CVK priekšsēdētājs

                  Piščuļonaks Mihails Vasiļa dēls
                  (Piščuļonoks Mihails Vasilija dēls)

                     Пiшчулёнак Мiхаiл Васiльевiч

                     ПИЩУЛЕНОК Михаил Васильевич

                  Vitebskas apgabala CVK priekšsēdētājs

                  Šeimans
                  Viktors Vladimira dēls

                  26.5.1958.

                  Grodņas apgabals

                  Drošības padomes valsts sekretārs

                  Pavļučenko Dmitrijs Valerija dēls
                  (Pavličenko Dmitrijs Valērija dēls)

                  1966.

                  Vitebska

                  Iekšlietu ministrijas īpašās reaģēšanas grupas vadītājs (SOBR)

                  Naumovs
                  Vladimirs Vladimira dēls

                  7.2.1956.

                  Iekšlietu ministrs

                  Jermošina Lidija Mihaila meita

                  29.1.1953.

                  Slucka (Minskas apgabals)

                  Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja

                  Podobeds Jurijs Nikolaja dēls

                  5.3.1962.

                  Slucka (Minskas apgabals)

                  Milicijas apakšpulkvedis, Iekšlietu ministrijas īpašu uzdevumu vienība (OMON)

                  Ribakovs Aļaksejs (Ribakovs Aleksejs)

                     Рыбакоў Аляксей

                     РЫБАКОВ Алексей

                  Jeseņina iela 31-1-104, Minska

                  Minskas Maskavas rajona apgabaltiesas tiesnesis

                  Bortniks Sergejs Aļaksandra dēls (Bortņiks Sergejs Aleksandra dēls)

                     Бортнiк Сяргей Аляксандравiч

                     БОРТНИК Сергей Александрович

                  28.5.1953.

                  Minska

                  Surganovo iela 80-263, Minska

                  MP0469554

                  Valsts prokurors

                  Jasinovičs Leanids Stanislava dēls (Jasinovičs Leonīds Staņislava dēls)

                     Ясiновiч Леанiд Станiслававiч

                     ЯСИНОВИЧ Леонид Станиславович

                  26.11.1961.

                  Buhani, Vitebskas apgabals

                  Gorovca iela 4-104, Minska

                  MP0515811

                  Minskas Centra rajona apgabaltiesas tiesnesis

                  Mihuns Andrejs Arkadzija dēls (Miguns Andrejs Arkadija dēls)

                     Мiгун Андрэй Аркадзевiч

                     МИГУН Андрей Аркадевич

                  5.2.1978.

                  Minska

                  Goretskovo Maksima iela 53-16, Minska

                  MP1313262

                  Valsts prokurors


Padomes Lēmums (2006. gada 21. decembris), lai noslēgtu divpusējus Nolīgumus starp Eiropas Kopienu un, attiecīgi, Bulgārijas Republiku un Rumāniju, ar kuriem nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2001. gada 8. novembris) par dažiem nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi naudas viltojumu uzraudzības sistēmai (NVUS) (ECB/2001/11)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001D0912

Oficiālais Vēstnesis L 337 , 20/12/2001 Lpp. 0049 - 0051

		Eiropas Centrālās bankas Lēmums(2001. gada 8. novembris)par dažiem nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi naudas viltojumu uzraudzības sistēmai (NVUS)(ECB/2001/11)(2001/912/EK)EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 106. panta 1. punktu,ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus, un jo īpaši to 16. pantu,tā kā:(1) Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu [1], nosaka konkrētus pasākumus tādu datu vākšanai un glabāšanai, kas saistīti ar viltotām banknotēm un monētām, un piekļuvei šiem datiem.(2) Viltošanas apkarošanu nevar veikt tikai euro zonas līmenī; šajā nolūkā Eiropas Savienības Padome ir veikusi pasākumus saistībā ar euro saskaņā ar VI sadaļu (t.i., trešo pīlāru) Līgumā par Eiropas Savienību; turklāt ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1339/2001 Padomes Regulas (EK) Nr. 1338/2001 darbības jomā iekļautas tās dalībvalstis, kuras nav pieņēmušas euro par vienoto valūtu [2].(3) Jāpilnveido jau ieviestās procedūras un sistēmas viltojumu analīzei un ar naudas viltošanu saistītas informācijas vākšanai; ECB ir izveidojusi Naudas viltojumu analīzes centru un Viltotās naudas datu bāzi; šo iepriekšminēto datu bāzi ir jāreorganizē un jāpārdēvē par "Naudas viltojumu uzraudzības sistēmu" (NVUS), kā arī jādefinē tās iezīmes.(4) ECB paredz noteikumus, kas nodrošina atbilstošās procedūras piekļuvei attiecīgajiem NVUS datiem saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 1338/2001 un (EK) Nr. 1339/2001. Šajā nolūkā ir svarīgi, lai katrā Eiropas Centrālo banku sistēmas valsts centrālajā bankā (VCB) izveidotu Valsts naudas viltojumu uzraudzības centru (VNVUC) un VNVUC drošības administratora amatu. ECB, cita starpā, saskaņā ar Regulu Nr. 1338/2001, slēdz vajadzīgos nolīgumus ar Komisiju un Eiropolu, lai nodrošinātu, ka iepriekšminētajām iestādēm ir atbilstoša piekļuve NVUS datiem un ka arī Eiropas Tehnikas un zinātnes centram ir piekļuve minētajiem datiem. Piekļuvei piemērojami attiecīgie minimālie drošības standarti. Šis aspekts ir svarīgs NVUS datu konfidencialitātes dēļ. Datu konfidencialitāte nozīmē, ka informācija, kuru NVUS lietotāji iegūst no NVUS, jāizmanto vienīgi savu pienākumu pildīšanas nolūkā, apkarojot euro viltošanu. Ierobežota piekļuve NVUS datiem palīdz nodrošināt konfidencialitāti.(5) Pašlaik ECB Padome veic ar NVUS saistītās procedūru rokasgrāmatas un minimālo drošības standartu apstiprināšanu. Tie netiks publicēti tāpēc, ka dati, kas tiks ievadīti un būs pieejami NVUS, ir konfidenciāli, un tāpēc, ka ir svarīgi saglabāt konfidencialitāti NVUS izmantošanā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsDefinīcijasRegulā (EK) Nr. 1338/2001 ietvertās definīcijas attiecas uz šo lēmumu.2. pantsNaudas viltojumu uzraudzības sistēma1. Viltotās naudas datu bāzi (VNDB) pārdēvē par Naudas viltojumu uzraudzības sistēmu (NVUS). Visas atsauces uz VNDB, kas ietvertas jebkuros iepriekšējos tiesību aktos, tagad uzskatāmas par atsaucēm uz NVUS.2. NVUS sastāv no centrālas datu bāzes, kurā ietverta visa tehniskā un statistikas informācija par euro banknošu un monētu viltojumiem, kuru izcelsme ir dalībvalstīs vai trešās valstīs. NVUS ietver, inter alia, pārlūkošanas un rediģēšanas lietojumprogrammas un iekārtas datu lejupielādei un augšupielādei, kā arī tīklus, kas dažādus NVUS lietotājus savieno ar NVUS.3. NVUS izveide un pārvaldība ir ECB Valdes pārziņā, kas šajā sakarā ņem vērā Banknošu komitejas viedokli.3. pantsPiekļuve Naudas viltojumu uzraudzības sistēmas datiem1. Papildus VCB piekļuvei NVUS piekļuve attiecīgajiem NVUS datiem tiek nodrošināta citām kompetentajām valsts iestādēm, jo īpaši Valsts analīzes centriem (VAC) un Monētu valsts analīzes centriem (MVAC), kas attiecas uz datiem par monētām — saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1338/2001. Šajā nolūkā piemēro šā lēmuma 5.-9. panta noteikumus.2. Eiropas Komisijai, Eiropas Tehnikas un zinātnes centram (ETZC) un Eiropolam piekļuvi attiecīgajiem NVUS datiem piešķir saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1338/2001. Piekļuves kārtība ir noteikta attiecīgi divpusējos līgumos un nolīgumos ar ECB.3. Neskarot nolīgumus par monetārām attiecībām starp Kopienu un trešām personām, ECB var piešķirt šo trešo personu izvēlētām iestādēm vai centriem piekļuvi attiecīgajiem NVUS datiem.4. Papildus šā panta 3. punktam un pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1338/2001 9. pantu, ECB var piešķirt trešo valstu izvēlētām iestādēm vai centriem piekļuvi attiecīgajiem NVUS datiem. Tiem var sniegt NVUS ad hoc datus, ja ECB Naudas viltojumu analīzes centrs (NVAC) to uzskata par nepieciešamu.4. pantsDatu ievade Naudas viltojumu uzraudzības sistēmā, ko veic Valsts analīzes centri un Monētu valsts analīzes centriDatu ievadi NVUS, ko attiecībā uz atklātām viltotām euro banknotēm veic VAC, un jauna veida eventuāli viltotu euro banknošu nosūtīšanu ECB NVAC veic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1338/2001 un attiecīgo procedūru rokasgrāmatu, kuru apstiprinājusi ECB Padome ar ECB Ģenerālpadomes atbalstu. Tos VAC, kuri nav VCB vai kuri nav izveidoti kādā VCB, konsultē par procedūru rokasgrāmatu. Tiks veikti arī nepieciešamie procedūru rokasgrāmatas pielāgojumi attiecībā uz to, kā NVUS datus par monētām ievada ETZC un MVAC.5. pantsValsts naudas viltojumu uzraudzības centri1. Dalībvalstīs 3. pantā minēto pienākumu pārraudzīt piekļuvi NVUS veic katrā VCB izveidots VNVUC. VNVUC veicina arī saziņu par visiem ar NVUS saistītiem jautājumiem dalībvalstīs. Saistībā ar šiem pienākumiem katrā VNVUC izveido drošības administratora amatu.2. Vienojoties ar ECB, VNVUC apstiprina dažādus līmeņus attiecībā uz 3. pantā minēto piekļuvi NVUS saskaņā ar 1. punktu iepriekš. Šajā nolūkā iepriekšminētais VNVUC drošības administrators izveido un nosaka nepieciešamos lietotāju vārdus un dažādas lietotāju kategorijas, kā arī dažādus šiem lietotājiem paredzētos piekļuves līmeņus.6. pantsNaudas viltojumu uzraudzības sistēmas drošības standartu ievērošanaECB Padome ar ECB Ģenerālpadomes atbalstu pieņem minimālos drošības standartus, kas jāievēro visām iestādēm vai centriem (VAC un/vai MVAC), kur ir NVUS lietotāji, un šādiem lietotājiem saistībā ar piekļuvi NVUS. Tie tiek paziņoti VNVUC.7. pantsKonfidencialitāte1. Katra iestāde vai centrs, kurā ir NVUS lietotāji, informē lietotājus par NVUS datu konfidencialitāti un par jebkuriem piekļuves ierobežojumiem, kas attiecas uz katru lietotāju šajā iestādē vai centrā vai citās iestādēs vai centros, kad attiecīgā VNVUC drošības administrators paziņo tām šos ierobežojumus. Attiecīgais VNVUC var prasīt, lai katra iestāde vai centrs paraksta konfidencialitātes apliecinājumu, kurā tas paziņo, ka ir atbilstīgi iepazinies ar šo lēmumu. Katra iestāde vai centrs apspriežas ar attiecīgo VNVUC par jebkuru jautājumu saistībā ar NVUS datu konfidencialitāti. VNVUC informē ECB NVAC par katras šādas prasības vai apspriedes rezultātiem.2. Ar attiecīgo VNVUC apspriežas par NVUS datus saturošiem paziņojumiem, kas adresēti sabiedrībai, kredītiestādēm un attiecīgo iekārtu ražotājiem. Tas apspriežas arī ar ECB NVAC.3. ECB apspriežas ar attiecīgo VNVUC par jebkuras piekļuves pārtraukšanu. ECB un attiecīgais VNVUC jebkuram no NVUS lietotājiem var pārtraukt piekļuvi NVUS, ja tas ir nepieciešams, lai saglabātu NVUS datu konfidencialitāti. Attiecīgais VNVUC apspriežas ar iestādi vai centru, no kuriem ir attiecīgie lietotāji, lai tiktu atjaunoti atbilstīgi NVUS lietošanas nosacījumi.4. Minimālie drošības standarti, kas minēti 6. pantā, un 4. pantā minētā procedūru rokasgrāmata, kad tos ir apstiprinājusi Padome, netiek publicēti to konfidencialitātes dēļ.8. pantsUzraudzībaVNVUC, apspriežoties ar attiecīgajām iestādēm vai centriem, ievieš procedūras, atbilstīgi kurām tiek īstenota kontrole attiecībā uz to, kā šīs iestādes un centri ievēro 6. un 7. pantu un pieņem attiecīgus pasākumus šajā sakarā. Šīs procedūras arī nodrošina ECB līdzdalību šajā uzraudzībā. Apspriežoties ar VCB, ECB ievieš arī procedūras, atbilstīgi kurām tiek uzraudzīts tas, kā šo lēmumu izpilda VNVUC.9. pantsĪstenošanaECB Valde veic pasākumus šā lēmuma īstenošanai, kas nepieciešami NVUS efektivitātei un drošībai, tostarp jebkurus pasākumus saistībā ar attiecīgi 4. un 6. pantā minēto procedūru rokasgrāmatu vai minimālajiem drošības standartiem. Šajā nolūkā tā ņem vērā Banknošu komitejas viedokli. Valde informē Padomi par jebkuriem pasākumiem, ko tā veic, piemērojot šo pantu. Turklāt ECB parasti var sniegt tehniskus precizējumus un specifikācijas par NVUS lietošanu vai drošību.10. pantsNobeiguma noteikumiŠis lēmums stājas spēkā 2001. gada 1. decembrī.Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Frankfurtē pie Mainas, 2001. gada 8. novembrīECB priekšsēdētājsWillem F. Duisenberg[1] OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.[2] OV L 181, 4.7.2001., 11. lpp.--------------------------------------------------


title: 2011/616/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par SESAR kopuzņēmuma 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/255

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par SESAR kopuzņēmuma 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2011/616/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā SESAR kopuzņēmuma 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Kopuzņēmuma SESAR pārskatiem par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05894/2011 – C7-0051/2011),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1361/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (3), un jo īpaši tās 4.b pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0124/2011),

               1.

               sniedz SESAR kopuzņēmuma izpilddirektoram apstiprinājumu par Kopuzņēmuma 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt SESAR kopuzņēmuma izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 342, 16.12.2010., 30. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 352, 31.12.2008., 12. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/256

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2011. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par SESAR kopuzņēmuma 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā SESAR kopuzņēmuma 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Kopuzņēmuma SESAR pārskatiem par 2009. gada 31. decembrī slēgto finanšu gadu, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05894/2011 – C7-0051/2011),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1361/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 219/2007, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR) (3), un jo īpaši tās 4.b pantu,
   ņemot vērā SESAR kopuzņēmuma finanšu noteikumus, ko valde pieņēma 2009. gada 28. jūlijā (turpmāk tekstā – SESAR finanšu noteikumi),
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Transporta un tūrisma komitejas atzinumu (A7-0124/2011),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2009. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā SESAR kopuzņēmumu izveidoja 2007. gada februārī, lai vadītu projektu SESAR (Single European Sky Air Traffic Management Research – Vienotas Eiropas gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpētes programma);

               C.

               tā kā Kopuzņēmums tikai sāk savu darbību un līdz 2009. gada beigām vēl nebija pilnībā ieviesis iekšējās kontroles un finanšu informācijas sistēmu;

               D.

               tā kā Kopuzņēmumam pieder visi materiālie un nemateriālie aktīvi, ko Kopuzņēmums izveidojis vai kas tam nodoti projekta SESAR izstrādes fāzē saskaņā ar īpašiem nolīgumiem, kuri noslēgti ar projekta dalībniekiem;

               E.

               tā kā Revīzijas palāta 2010. gada aprīlī sniedza Atzinumu Nr. 2/2010 par SESAR kopuzņēmuma finanšu noteikumiem,

               1.

               atzinīgi vērtē Revīzijas palātas konstatējumu, ka Kopuzņēmuma pārskati par 2009. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi;

               2.

               norāda, ka Kopuzņēmums no Savienības 2009. gada budžeta saņēma EUR 55 000 000 saistību apropriācijās un EUR 27 689 788 maksājumu apropriācijās;

      Budžeta izpilde

               3.

               norāda, ka Kopuzņēmuma galīgais 2009. gada budžets ietvēra saistību apropriācijas EUR 325 000 000 apmērā un maksājumu apropriācijas EUR 157 000 000 apmērā; turklāt apliecina, ka saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju izlietojums bija attiecīgi 97,1 % un 43,2 %;

               4.

               apzinās, ka Kopuzņēmums joprojām ir darbības sākumposmā, jo Regulu (EK) Nr. 1361/2008, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 219/2007, kas reglamentē SESAR kopuzņēmuma darbību, pieņēma tikai 2008. gada 16. decembrī;

               5.

               norāda – banku kontos noguldītie depozīti, kas gada beigās sasniedza EUR 86 800 000, liecina, ka ir pārkāpts budžeta līdzsvara princips;

               6.

               uzskata – lai noteiktu šādas atkāpes no vispārējā budžeta līdzsvara principa, ir svarīgi norādīt, ar kādiem nosacījumiem, ja budžeta izlietojuma pārskatā ir pozitīvs atlikums, to iekļauj Kopuzņēmuma nākamā finanšu gada budžetā;

               7.

               ir nobažījies, ka līdz 2009. gada decembrim nebija ieviesta integrēta vadības sistēma, kas ļauj sadalīt izmaksas konkrētiem darbu kompleksiem un noteikt darbības izmaksām paredzētos finansējuma avotus;

               8.

               prasa katra gada budžetam pievienot īpašu pārskatu par budžeta pārpalikumu, kas pārnests no iepriekšējiem gadiem, norādot iemeslu, kādēļ attiecīgās apropriācijas nav izlietotas, un paskaidrojot, kā un kad tās tiks izmantotas;

      Dalības maksa

               9.

               aicina Kopuzņēmumu Komisijas vadībā saskaņot dalības maksas norādīšanu savos pārskatos;

               10.

               aicina Kopuzņēmumu turpināt dalības un līdzfinansējuma noteikumu izstrādi (SESAR finanšu noteikumu 97. un 98. panta īstenošanas noteikumi), un jo īpaši attiecībā uz:

                           —

                           jaunu dalībnieku pievienošanās kārtību,

                           —

                           dalībnieku ieguldījumu natūrā,

                           —

                           noteikumiem, kas Kopuzņēmumam ir jāievēro, veicot dalības maksas revīziju,

                           —

                           nosacījumiem, saskaņā ar kuriem valde var apstiprināt līdzfinansējumu, kas pārsniedz maksimālo standartlikmi (50 %);

      Iekšējās kontroles sistēmas

               11.

               mudina Kopuzņēmumu pilnībā ieviest iekšējās kontroles un finanšu informācijas sistēmu;

               12.

               atzinīgi vērtē Revīzijas palātas konstatējumu, ka 2009. gadā ir panākti nozīmīgi uzlabojumi, lai izveidotu kontroles sistēmas, tomēr ir nobažījies, ka integrēts mehānisms finanšu, budžeta un ar pamatdarbību saistītās informācijas pārvaldīšanai līdz gada beigām vēl nebija ieviests; pieņem zināšanai Kopuzņēmuma atbildi, ka 2010. gada maijā minētās finanšu sistēmas jau ir ieviestas;

               13.

               aicina Kopuzņēmumu savos finanšu noteikumos iekļaut īpašu atsauci uz Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta kā Kopuzņēmuma iekšējā revidenta pilnvarām, pamatojoties uz noteikumiem, kas izklāstīti Finanšu pamatregulā, kuru piemēro Kopienas struktūrām;

               14.

               jo īpaši uzskata, ka Komisijai kā iekšējam revidentam vajadzētu konsultēt Kopuzņēmumu par riska pārvaldīšanu, sniedzot neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti un ieteikumus, kā uzlabot darbību izpildes nosacījumus un veicināt pareizu finanšu vadību; uzskata arī, ka ir ļoti svarīgi, lai Kopuzņēmums budžeta izpildes apstiprinātājiestādei iesniegtu izpilddirektora sagatavotu ziņojumu, kurā būtu apkopota informācija par iekšējā revidenta veikto iekšējo revīziju skaitu un veidu, sniegtajiem ieteikumiem un pasākumiem, kas veikti saistībā ar minētajiem ieteikumiem;

               15.

               uzskata – ņemot vērā Kopuzņēmuma lielo budžetu un sarežģītos uzdevumus, tam vajadzētu apsvērt iespēju izveidot revīzijas komiteju, kas strādātu tiešā valdes pakļautībā;

      Finanšu regulējums

               16.

               apzinās, ka pēc Regulas (EK) Nr. 1361/2008 stāšanās spēkā, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 219/2007, valde 2009. gada 28. jūlijā pieņēma jaunus SESAR finanšu noteikumus; uzskata, ka šie noteikumi galvenokārt balstās uz Finanšu pamatregulas principiem, lai gan ir pārliecināts, ka var ieviest papildu uzlabojumus attiecībā uz:

                           —

                           atkāpēm no budžeta principiem,

                           —

                           Komisijas Iekšējā revīzijas dienesta lomu,

                           —

                           revīzijas komitejas izveidošanu,

                           —

                           dalības nosacījumiem SESAR kopuzņēmumā.

      (1)  OV C 342, 16.12.2010., 30. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 352, 31.12.2008., 12. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes Lēmums 2010/573/KĀDP ( 2010. gada 27. septembris ) par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību

text:
               28.9.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 253/54

         PADOMES LĒMUMS 2010/573/KĀDP
   (2010. gada 27. septembris)
   par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras apgabala vadību
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 25. februārī pieņēma Kopējo nostāju 2008/160/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Moldovas Republikas Piedņestras reģiona vadību (1). Minētos ierobežojošos pasākumus ar Padomes Lēmumu 2010/105/KĀDP (2) pagarināja līdz 2011. gada 27. februārim, bet to piemērošanu apturēja līdz 2010. gada 30. septembrim.

               (2)

               Pamatojoties uz Kopējās nostājas 2008/160/KĀDP atkārtotu izskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2011. gada 30. septembrim.

               (3)

               Tomēr nolūkā veicināt to, ka tiek panākts Piedņestras konflikta politisks noregulējums, risinātas vēl neatrisinātās problēmas attiecībā uz skolām, kurās rakstībā izmanto latīņu alfabētu, un atjaunotas personu brīvas pārvietošanās iespējas, ierobežojošie pasākumi būtu jāaptur līdz 2011. gada 31. martam. Minētajam laikposmam beidzoties, Padome pārskatīs ierobežojošos pasākumus, ņemot vērā notikumu attīstību, jo īpaši minētajās jomās. Padome var izlemt jebkurā laikā atsākt piemērot vai atcelt ceļošanas ierobežojumus,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai turpmāk minētajām personām liegtu ieceļot to teritorijā vai to šķērsot:

               i)

               I pielikumā uzskaitītajām personām, kas ir atbildīgas par politiskā risinājuma aizkavēšanu attiecībā uz Piedņestras konfliktu Moldovas Republikā;

               ii)

               II pielikumā uzskaitītajām personām, kas ir atbildīgas par iebiedēšanas un norobežošanās kampaņas izstrādi un īstenošanu, kas vērsta pret Moldovas Republikas Piedņestras reģiona moldāvu skolām, kurās rakstībā izmanto latīņu alfabētu.

         2.   Šā panta 1. punkts neliek dalībvalstij aizliegt saviem valstspiederīgajiem ieceļot tās teritorijā.
   3.   Šā panta 1. punkts neskar gadījumus, ja starptautiskās tiesības uzliek saistības kādai dalībvalstij, jo īpaši:

               i)

               kā starptautiskas starpvaldību organizācijas uzņēmējvalstij;

               ii)

               kā Apvienoto Nāciju Organizācijas sasauktas vai tās aizgādnībā rīkotas starptautiskas konferences uzņēmējvalstij;

               iii)

               saskaņā ar daudzpusēju nolīgumu, ar ko piešķir privilēģijas un imunitāti;
               vai

               iv)

               saskaņā ar 1929. gada Izlīguma līgumu (Laterāna paktu), ko noslēdzis Svētais Krēsls (Vatikāna Pilsētvalsts) un Itālija.

         4.   Šā panta 3. punkts ir uzskatāms par piemērojamu arī gadījumos, kad dalībvalsts ir Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) uzņēmējvalsts.
   5.   Padomi pienācīgi informē par visiem gadījumiem, kad dalībvalsts pieļauj izņēmumus saskaņā ar 3. un 4. punktu.
   6.   Dalībvalstis var piešķirt izņēmumus 1. punktā paredzētajiem pasākumiem, ja ceļošana ir attaisnojama steidzamu humānu iemeslu dēļ vai tāpēc, lai piedalītos starpvaldību sanāksmēs, tostarp tādās, ko atbalsta Eiropas Savienība vai ko rīko dalībvalsts, kas ir EDSO prezidentvalsts, un kurās notiek politisks dialogs, tieši atbalstot demokrātiju, cilvēktiesības un tiesiskumu Moldovas Republikā.
   7.   Dalībvalsts, kas vēlas pieļaut 6. punktā minētos izņēmumus, to rakstiski paziņo Padomei. Izņēmumu uzskata par piešķirtu, ja viens vai vairāki Padomes locekļi rakstiski neiebilst pret tādu rīcību divās darbadienās no laika, kad saņemts paziņojums par ierosināto izņēmumu. Gadījumā, ja viens vai vairāki Padomes locekļi iebilst, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu atļaut ierosināto izņēmumu.
   8.   Gadījumos, kad saskaņā ar 3., 4., 6. un 7. punktu dalībvalsts atļauj I un II pielikumā minētajām personām ieceļot vai šķērsot tās teritoriju, atļauju piešķir tikai tādiem nolūkiem, kādiem tā ir paredzēta, un tikai attiecīgajām personām.
   2. pants
   Padome pēc dalībvalsts vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma izdara grozījumus I un II pielikumā ietvertajos sarakstos atbilstīgi politiskās situācijas attīstībai Moldovas Republikā.
   3. pants
   Ar šo atceļ Padomes Lēmumu 2010/105/KĀDP.
   4. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   Šo lēmumu piemēro līdz 2011. gada 30. septembrim. To regulāri pārskata. Lēmumu var atjaunināt vai izdarīt tajā grozījumus, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.
   3.   Šajā lēmumā paredzētos ierobežojošos pasākumus aptur līdz 2011. gada 31. martam. Šā laikposma beigās Padome atjauno ierobežojošos pasākumus.

      Briselē, 2010. gada 27. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. PEETERS

      (1)  OV L 51, 26.2.2008., 23. lpp.

      (2)  OV L 46, 23.2.2010., 3. lpp.

      I PIELIKUMS

         Lēmuma 1. panta 1. punkta i) apakšpunktā minēto personu saraksts

                  1.

                     SMIRNOV, Igor Nikolayevich, “prezidents”, dzimis 1941. gada 23. oktobrī Habarovskā, Krievijas Federācijā; Krievijas pase Nr. 50Noz0337530.

                  2.

                     SMIRNOV, Vladimir Igorevich, 1. punktā minētās personas dēls un “Valsts Muitas komitejas priekšsēdētājs”, dzimis 1961. gada 3. aprīlī Kupjanskā, Harkovas apgabalā vai Novajā Kahovkā, Hersonas apgabalā, Ukrainā; Krievijas pase Nr. 50No00337016.

                  3.

                     SMIRNOV, Oleg Igorevich, 1. punktā minētās personas dēls un “Valsts Muitas komitejas konsultants”, “Augstākās padomes loceklis”, dzimis 1967. gada 8. augustā Novaja Kahovkā, Hersonas apgabalā, Ukrainā; Krievijas pase Nr. 60No1907537.

                  4.

                     LITSKAI, Valery Anatolyevich, bijušais “ārlietu ministrs”, dzimis 1949. gada 13. februārī Tverā, Krievijas Federācijā; Krievijas pase Nr. 51No0076099, izdota 2000. gada 9. augustā.

                  5.

                     KHAZHEYEV, Stanislav Galimovich, “aizsardzības ministrs”, dzimis 1941. gada 28. decembrī Čeļabinskā, Krievijas Federācijā.

                  6.

                     ANTYUFEYEV, Vladimir Yuryevich, alias SHEVTSOV, Vadim, “valsts drošības ministrs”, dzimis 1951. gadā Novosibirskā, Krievijas Federācijā; Krievijas pase.

                  7.

                     KOROLYOV, Alexandr Ivanovich, “prezidenta vietnieks”, dzimis 1958. gada 24. oktobrī Vroclavā, Polijā; Krievijas pase.

                  8.

                     BALALA, Viktor Alekseyevich, bijušais “tieslietu ministrs”, dzimis 1961. gadā Viņņicā, Ukrainā.

                  9.

                     GUDYMO, Oleg Andreyevich, “Augstākās padomes loceklis”, “Augstākās padomes Drošības, aizsardzības un miera uzturēšanas komitejas priekšsēdētājs”, bijušais “drošības ministra vietnieks”, dzimis 1944. gada 11. septembrī Almati, Kazahstānā; Krievijas pase Nr. 51No0592094.

                  10.

                     KRASNOSELSKY, Vadim Nikolayevich, “iekšlietu ministrs”, dzimis 1970. gada 14. aprīlī Daurijā, Aizbaikāla rajonā, Čitas apgabalā, Krievijas Federācijā.

                  11.

                     ATAMANIUK, Vladimir, “aizsardzības ministra vietnieks”.

      II PIELIKUMS

         Lēmuma 1. panta 1. punkta ii) apakšpunktā minēto personu saraksts

                  1.

                     MAZUR, Igor Leonidovich, “valsts pārvaldes vadītājs Dubosarijas rajonā”, dzimis 1967. gada 29. janvārī Dubosarijā, Moldovas Republikā.

                  2.

                     PLATONOV, Yuri Mikhailovich, pazīstams kā Yury PLATONOV, “valsts pārvaldes vadītājs Ribņicas rajonā un Ribņicas pilsētas pašvaldības vadītājs”, dzimis 1948. gada 16. janvārī Kļimkovā, Podorskas rajonā, Novgorodas apgabalā; Krievijas pase Nr. 51No0527002, izdota 2001. gada 4. maijā Krievijas vēstniecībā Kišiņevā.

                  3.

                     CHERBULENKO, Alla Viktorovna, “valsts pārvaldes vadītāja vietniece Ribņicā”, atbildīga par izglītības jautājumiem.

                  4.

                     KOGUT, Vecheslav Vasyilevich, “valsts pārvaldes vadītājs Benderos”, dzimis 1950. gada 16. februārī Taraklijā, Čadir-Lungas rajonā, Moldovas Republikā.

                  5.

                     KOSTIRKO, Viktor Ivanovich, “valsts pārvaldes vadītājs Tiraspolē”, dzimis 1948. gada 24. maijā Komsomoļskā pie Amūras, Habarovskas novadā, Krievijas Federācijā.