title: Padomes Lēmums 2003/663/KĀDP (2002. gada 10. decembris) par Eiropas Savienības un Bulgārijas, Kipras, Čehijas, Igaunijas, Ungārijas, Islandes, Latvijas, Lietuvas, Norvēģijas, Rumānijas, Slovākijas, Slovēnijas, Šveices, Turcijas un Ukrainas Nolīguma noslēgšanu par minēto valstu līdzdalību Eiropas Savienības Policijas misijā (ESPM) Bosnijā un Hercegovinā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0663

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 25/09/2003 Lpp. 0001 - 0001

		Padomes Lēmums 2003/663/KĀDP(2002. gada 10. decembris)par Eiropas Savienības un Bulgārijas, Kipras, Čehijas, Igaunijas, Ungārijas, Islandes, Latvijas, Lietuvas, Norvēģijas, Rumānijas, Slovākijas, Slovēnijas, Šveices, Turcijas un Ukrainas Nolīguma noslēgšanu par minēto valstu līdzdalību Eiropas Savienības Policijas misijā (ESPM) Bosnijā un HercegovināEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. pantu,ņemot vērā prezidentūras ieteikumu,tā kā:(1) Padome 2002. gada 11. martā ir pieņēmusi Vienoto rīcību 2002/210/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju [1].(2) Minētās Vienotās rīcības 8. panta 3. punktā paredzēts, ka sīki izstrādātus noteikumus par trešo valstu līdzdalību ESPM reglamentē nolīgumos atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 24. pantam.(3) Saskaņā ar Padomes 2002. gada 14. oktobra Lēmumu, ar ko prezidentūrai ir atļauts uzsākt sarunas, prezidentūra ir apspriedusi nolīgumus ar Bulgāriju, Kipru, Čehiju, Igauniju, Ungāriju, Islandi, Latviju, Lietuvu, Norvēģiju, Rumāniju, Slovākiju, Slovēniju, Šveici, Turciju un Ukrainu par līdzdalību ESPM.(4) Minētie nolīgumi ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināti Eiropas Savienības nolīgumi ar Bulgāriju, Kipru, Čehiju, Igauniju, Ungāriju, Islandi, Latviju, Lietuvu, Norvēģiju, Rumāniju, Slovākiju, Slovēniju, Šveici, Turciju un Ukrainu par minēto valstu līdzdalību ESPM Eiropas Savienības policijas misijā (EUPM) Bosnijā un Hercegovinā.Nolīgumu teksti pievienoti šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu, kurai ir piešķirtas pilnvaras nolīgumu parakstīšanai, lai tie kļūtu saistoši Eiropas Savienībai.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠis lēmums stājas spēkā publicēšanas dienā.Briselē, 2002. gada 10. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. S. Møller[1] OV L 70, 13.3.2002., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: 2007/171/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 16. marts ) par prasību noteikšanu Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam (3. pīlārs)

text:
               20.3.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 79/29

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 16. marts)
   par prasību noteikšanu Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam (3. pīlārs)
   (2007/171/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
   ņemot vērā Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmumu Nr. 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi (1), un jo īpaši tā 4. panta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Lai attīstītu SIS II ir vajadzīgs noteikt tehniskās specifikācijas attiecībā uz sakaru tīklu, tā komponentēm un īpašajām tīkla prasībām.

               (2)

               Komisijai un dalībvalstīm jāveic attiecīgi pasākumi, jo īpaši attiecībā uz vienveidīgas valsts saskarnes elementiem.

               (3)

               Šis lēmums neierobežo turpmāk pieņemtos Komisijas lēmumus par SIS II attīstību, jo īpaši par drošības prasību izstrādāšanu.

               (4)

               Gan Padomes Regula (EK) Nr. 2424/2001 (2), gan Lēmums 2001/886/TI reglamentē SIS II izstrādi. Lai nodrošinātu, ka SIS II tiek izveidota vienā īstenošanas procesā, šā lēmuma noteikumiem jāatspoguļo Komisijas lēmuma noteikumi par prasību noteikšanu SIS II tīklam, kas jāievēro, izpildot Regulu (EK) Nr. 2424/2001.

               (5)

               Apvienotā Karaliste piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu ES Līgumam un EK Līgumam pievienotajā Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā un 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3).

               (6)

               Īrija piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu ES Līgumam un EK Līgumam pievienotajā Protokolā, ar ko Šengenas acquis integrē Eiropas Savienības sistēmā, un 5. panta 1. punktu un 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (4).

               (7)

               Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā attiecībā uz jomu, kura norādīta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (5) par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem.

               (8)

               Attiecībā uz Šveici šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices asociēšanu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, piemērošanā un izveidē, un tajā jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā tā saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/849/EK (6) par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu.

               (9)

               Šis lēmums ir dokuments, kura pamatā ir Šengenas acquis vai kas ir ar to citādi saistīts Pievienošanās akta 3. panta 1. punkta nozīmē.

               (10)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Lēmumu 2001/886/TI 5. panta 1. punktu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants

      SIS II sakaru infrastruktūras sistēmas arhitektūras projekta tehniskās specifikācijas jānosaka pielikumā.

      Briselē, 2007. gada 16. martā

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētāja vietnieks

         Franco FRATTINI

      (1)  OV L 328, 13.12.2001., 1. lpp.

      (2)  OV L 328, 13.12.2001., 4. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1988/2006 (OV L 411, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (3)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. Lēmuma grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/926/EK (OV L 395, 31.12.2004., 70. lpp.).

      (4)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

      (5)  OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

      (6)  OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp.

      PIELIKUMS
      SATURA RĀDĪTĀJS

                  1.

               Ievads …

                  1.1.

               Akronīmi un saīsinājumi …

                  2.

               Vispārīgs pārskats …

                  3.

               Ģeogrāfiskā aptveramība …

                  4.

               Tīkla pakalpojumi …

                  4.1.

               Tīkla izkārtojums …

                  4.2.

               Savienojuma veids galvenā CS-SIS – dublējošā CS-SIS …

                  4.3.

               Joslas platums …

                  4.4.

               Servisa klases …

                  4.5.

               Atbalstītie protokoli …

                  4.6.

               Tehniskās specifikācijas …

                  4.6.1.

                  IP adresēšana (IP addressing) …

                  4.6.2.

                  IPv6 atbalsts …

                  4.6.3.

               Statiskā maršruta ievade (Static Route Injection) …

                  4.6.4.

               Pastāvīgās plūsmas likme (Sustained Flow Rate) …

                  4.6.5.

               Citas specifikācijas …

                  4.7.

               Sistēmas stabilitāte …

                  5.

               Uzraudzība …

                  6.

               Pamatpakalpojumi …

                  7.

               Piekļuves kapacitāte …

                  8.

               Drošības pakalpojumi …

                  8.1.

               Tīkla šifrēšana …

                  8.2.

               Citi aizsardzības elementi …

                  9.

               Palīdzības dienests un atbalsta struktūra …

                  10.

               Mijiedarbība ar citām sistēmām …
            1.   Ievads
      Šajā dokumentā ir dota sīkāka informācija par sakaru tīkla uzbūvi, ietvertām komponentēm un īpašām tīkla prasībām.
      1.1.   Akronīmi un saīsinājumi
      Šajā iedaļā ir paskaidroti dokumentā izmantotie akronīmi.

                  Akronīmi un saīsinājumi

                  Skaidrojums

                     BLNI

                     Backup Local National Interface (Vietējas valsts saskarnes dublējums)

                     CEP

                     Central End Point (Centrālais galapunkts)

                     CNI

                     Central National Interface (Centrālā valsts saskarne)

                     CS

                     Central System (Centrālā sistēma)

                     CS-SIS

                     Technical support function containing the SIS II database (Tehniskā atbalsta funkcija, kas ietver SIS II datubāzi)

                     DNS

                     Domain Name Server (Domēnu vārdu serveris)

                     FCIP

                     Fibre Channel over IP (Optiskās šķiedras kanāls ar interneta protokolu)

                     FTP

                     File Transport Protocol (Datņu pārsūtīšanas protokols)

                     HTTP

                     Hyper Text Transfer Protocol (Hiperteksta transporta protokols)

                     IP

                     Internet Protocol (Interneta protokols)

                     LAN

                     Local Area Network (Lokālais tīkls)

                     LNI

                     Local National Interface (Vietējā valsts saskarne)

                     Mbps

                     Megabits per second (Megabiti sekundē)

                     MDC

                     Main Developer Contractor

                     N.SIS II

                     The national section in each Member State (Valsts nodaļa katrā dalībvalstī)

                     NI-SIS

                     A uniform national interface (Vienveidīga valsts saskarne)

                     NTP

                     Network Time Protocol (Tīkla laika protokols)

                     SAN

                     Storage Area Network (Atmiņas apgabalu tīkls)

                     SDH

                     Synchronous Digital Hierarchy (Sinhronā ciparhierarhija)

                     SIS II

                     Schengen Information System, second generation (Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēma)

                     SMTP

                     Simple Mail Transport Protocol (Vienkāršais pasta pārsūtīšanas protokols)

                     SNMP

                     Simple Network Management Protocol (Vienkāršais tīkla pārvaldības protokols)

                     s-TESTA

                     Secure Trans-European Services for Telematics between Administrations (Tīkls drošiem Eiropas pakalpojumiem telemātikai starp iestādēm) ir IDABC programmas pasākums (Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšana valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem. Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmums 2004/387/EK)

                     TCP

                     Transmission Control Protocol (Pārraides vadības protokols)

                     VIS

                     Visa Information System (Vīzu informācijas sistēma)

                     VPN

                     Virtual Private Network (Virtuāls privātais tīkls)

                     WAN

                     Wide Area Network (Teritoriālais tīkls)

            2.   Vispārīgs pārskats

         SIS II ietver šādus elementus.

                  —

                  Centrālā sistēma (turpmāk – “centrālā SIS II”), kas ietver:

                              —

                              tehniskā atbalsta funkciju (turpmāk – “CS-SIS”), kas ietver SIS II datubāzi. Galvenā CS-SIS veic tehnisko uzraudzību un vadību, un dublējošā CS-SIS nodrošina galvenās CS-SIS darbību kļūdas gadījumā;

                              —

                              vienveidīgu valsts saskarni (turpmāk – “NI-SIS”).

                  —

                  Valsts nodaļa (turpmāk – “N.SIS II”) katrā dalībvalstī, kas ietver valsts datu sistēmas, kuras ir savienotas ar centrālo SIS II. N.SIS II var ietvert datu datni (turpmāk – “valsts kopija”), kurā ir ietverta pilnīga vai daļēja SIS II datubāzes kopija.

                  —

                  Sakaru infrastruktūra starp CS-SIS un NI-SIS (turpmāk – “sakaru infrastruktūra”), ar ko nodrošina šifrētu virtuālu tīklu SIS II datiem un datu apmaiņai starp SIRENE birojiem.

         NI-SIS, kas ietver šādus elementus.

                  —

                  Viena vietējā valsts saskarne (turpmāk – “LNI”) katrā dalībvalstī, kas ir saskarne, ar kuru dalībvalsts fiziski pieslēdzas drošam sakaru tīklam un tā ietver šifrēšanas ierīces, kas paredzētas SIS II un SIRENE datu plūsmai. LNI atrodas dalībvalstī.

                  —

                  Alternatīvs vietējas valsts saskarnes dublējums (turpmāk – “BLNI”), kas ietver tieši to pašu un kam ir tieši tāda pati funkcija kā LNI.

         LNI un BLNI izmanto tikai SIS II sistēma un vienīgi SIRENE informācijas apmaiņas vajadzībām. Ar katru dalībvalsti tiks noteikta un saskaņota LNI un BLNI īpašā konfigurācija, lai ņemtu vērā drošības prasības, fizisko izvietojumu un instalēšanas nosacījumus, ieskaitot tīkla operatora pakalpojuma sniegšanu, lai fiziskais s-TESTA savienojums varētu ietvert vairākus VPN kanālus citām sistēmām, piemēram, VIS un Eurodac.

                  —

                  Centrālā valsts saskarne (turpmāk – “CNI”) ir lietojumprogramma, kura nodrošina piekļuvi CS-SIS. Katrai dalībvalstij ir atsevišķi loģiskie piekļuves punkti CNI; tiek izmantots centrālais ugunsmūris.

            Sakaru infrastruktūra starp CS-SIS un NI-SIS ietver šādu elementu.

                  —

                  Tīkls drošiem Eiropas pakalpojumiem telemātikai starp iestādēm (turpmāk – s-TESTA), ar ko nodrošina šifrētu, virtuālu, privātu tīklu, kas paredzētas SIS II un SIRENE datu plūsmai.

            3.   Ģeogrāfiskā aptveramība
      Sakaru infrastruktūrai jāspēj aptvert un sniegt vajadzīgos pakalpojumus visām dalībvalstīm.
      Tās ir visas ES dalībvalstis (Beļģija, Francija, Vācija, Luksemburga, Nīderlande, Itālija, Portugāle, Spānija, Grieķija, Austrija, Dānija, Somija, Zviedrija, Kipra, Čehija, Igaunija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija, Apvienotā Karaliste un Īrija) + Norvēģija, Islande, Šveice.
      Turklāt jānodrošina aptveramība jaunajām dalībvalstīm Rumānijai un Bulgārijai.
      Visbeidzot, sakaru infrastruktūru jāvar paplašināt tā, lai centrālai SIS II varētu piekļūt no jebkuras citas valsts vai iestādes (piemēram Eiropols, Eurojust).
      4.   Tīkla pakalpojumi
      Visur, kur ir minēts protokols vai arhitektūra, jāņem vērā, ka ir pieņemamas arī līdzvērtīgas nākotnes tehnoloģijas, protokoli un arhitektūra.
      4.1.   Tīkla izkārtojums

         SIS II arhitektūra izmanto centralizētos pakalpojumus, kuriem var piekļūt no dažādām dalībvalstīm. Stabilitātes nodrošināšanai šie centralizētie pakalpojumi tiek dublēti divas dažādās vietās, t.i., Strasbūrā Francijā un St Johann im Pongau Austrijā attiecīgi CS-SIS, CU un dublējošā CS-SIS, BCU.
      Centrālām vienībām – galvenām un dublētām – jābūt pieejamām no dažādām dalībvalstīm. Iesaistītajām valstīm var būt vairāki tīkla piekļuves punkti (LNI un BLNI), lai savstarpēji savienotu savas valsts sistēmas ar centrālās SIS II pakalpojumiem.
      Neatkarīgi no galvenā savienojuma ar centrāliem pakalpojumiem, sakaru infrastruktūrai ir arī jāatbalsta divpusēja papildu informācijas apmaiņa starp SIRENE birojiem dažādās dalībvalstīs.
      4.2.   Savienojuma veids galvenā CS-SIS – dublējošā CS-SIS
      Vajadzīgais savienojuma veids starp galveno CS-SIS un dublējošo CS-SIS ir SDH gredzens vai līdzvērtīga jauna nākotnes arhitektūra un tehnoloģija. SDH infrastruktūra tiks izmantota, lai paplašinātu abu centrālo vienību esošos tīklus un izveidotu vienotu LAN. Minēto LAN lietos, lai nodrošinātu nepārtrauktu datu sinhronizāciju starp CU un BCU.
      4.3.   Joslas platums
      Sakaru infrastruktūras būtiska prasība ir joslas platuma lielums, ko tā var piešķirt dažādām savstarpēji savienotām vietnēm, un tās spēja atbalstīt minēto joslas platumu savā pamattīklā.
      Joslas platums, kas vajadzīgs LNI un alternatīvai BLNI, būs atšķirīgs katrai dalībvalstij atkarībā no izvēles lietot valsts kopijas, centrālo meklēšanu un biometrisko datu apmaiņu.
      Faktiskie joslas platuma rādītāji, ko sakaru infrastruktūra izlemj piedāvāt, nav atbilstīgi, ja tie neatbilst dalībvalstu minimālām vajadzībām.
      Jebkuras šādas iepriekšminētās vietnes var pārsūtīt milzīgus datu apjomus (burtu un ciparu datus, biometriskus datus vai dokumentus) abos virzienos. Tāpēc sakaru infrastruktūrai jānodrošina pietiekams minimālais garantētais augšupielādes un lejupielādes ātrums katram savienojumam.
      Sakaru infrastruktūrai jāpiedāvā savienojumi, kas atbilst ātrumam no 2 Mbps līdz 155 Mbps vai ātrākam. Tīklam jānodrošina pietiekams minimālais garantētais augšupielādes un lejupielādes ātrums visiem savienojumiem, un tam jābūt pietiekami lielam, lai atbalstītu tīkla piekļuves punktu kopējo joslas platumu.
      4.4.   Servisa klases
      Centrālā SIS II atbalstīs pieprasījumu/brīdinājumu prioritizācijas iespēju. Saskaņā ar atvasinātu prasību sakaru infrastruktūrai būs jāatbalsta iespēja prioritizēt datu plūsmas.
      Ir pieņemts, ka tīkla prioritizācijas parametrus nosaka centrālā SIS II visām paketēm, kurām tas ir vajadzīgs. Tiks izmantots Weighted Fair Queuing. Tas nozīmē, ka sakaru infrastruktūrai jāspēj pārņemt datu paketēm pirmsākuma LAN noteikto prioritizāciju un attiecīgi jāsaglabā šī prioritizācija savā pamattīklā. Turklāt attālajā vietnē (remote site) sakaru infrastruktūrai jāpiegādā sākotnējās paketes, ievērojot to pašu prioritizāciju, kas tika noteikta pirmsākuma LAN.
      4.5.   Atbalstītie protokoli
      Centrālā SIS II izmantos dažādus tīklu saziņas protokolus. Sakaru infrastruktūrai jāatbalsta daudzi un dažādi tīklu saziņas protokoli. Atbalstāmie standarta protokoli ir HTTP, FTP, NTP, SMTP, SNMP un DNS.
      Papildus standarta protokoliem sakaru infrastruktūrai jāspēj uzturēt dažādus tunelēšanas protokolus, SAN replicēšanas protokolus un BEA WebLogic proprietary Java-to-Java savienojuma protokolus. Tunelēšanas protokoli (piem., IPsec tuneļa režīmā) tiks izmantoti, lai pārsūtītu šifrētu datu plūsmu uz galamērķi.
      4.6.   Tehniskās specifikācijas
      4.6.1.   IP adresēšana (IP addressing)
      Sakaru infrastruktūrai jārezervē virkni IP adrešu, kuras var izmantot vienīgi tīkla iekšienē. Rezervēto IP adrešu ietvaros centrālā SIS II izmantos atvēlēto IP adrešu komplektu, kuras netiks izmantotas nekur citur.
      4.6.2.   IPv6 atbalsts
      Var pieņemt, ka dalībvalstu vietējā tīklā izmantotais protokols būs TCP/IP. Tomēr dažas vietnes būs balstītas uz 4. versiju, bet citas – uz 6. versiju. Tīkla piekļuves punktiem jābūt iespējai darboties kā vārtejai, un tiem jāspēj darboties neatkarīgi no tīkla protokoliem, kas tiek izmantoti centrālajā SIS II, kā arī N.SIS II.
      4.6.3.   Statiskā maršruta ievade (Static Route Injection)

         CU un BCU var izmantot vienu un identisku IP adresi saziņai ar dalībvalstīm. Tādēļ sakaru infrastruktūrai jāatbalsta statiskā maršruta ievade.
      4.6.4.   Pastāvīgās plūsmas likme (Sustained Flow Rate)
      Tā kā CU vai BCU savienojuma noslodzes likme ir mazāka par 90 %, konkrētai dalībvalstij jāspēj pastāvīgi uzturēt 100 % no tās noteiktās joslas platuma.
      4.6.5.   Citas specifikācijas

         CS-SIS atbalsta vajadzībām sakaru infrastruktūrai jāatbilst vismaz tehnisko specifikāciju minimālām prasībām.
      Tranzīta kavējumam (tai skaitā sastrēguma stundās) jābūt mazākam vai vienādam ar 150 ms attiecībā uz 95 % pakešu un mazākam par 200 ms attiecībā uz 100 % pakešu.
      Paketes pazaudēšanas iespējamībai (tai skaitā sastrēguma stundās) jābūt mazākai vai vienādai ar to 10–4 attiecībā uz 95 % pakešu un mazākai par 10–3 attiecībā uz 100 % pakešu.
      Iepriekšminētās specifikācijas jāparedz katram piekļuves punktam atsevišķi.
      Savienojuma starp CU un BCU aprites kavējumam jābūt mazākam vai vienādam ar 60 ms.
      4.7.   Sistēmas stabilitāte
      Kā prasība CS-SIS ir paredzēts ar lielu piekļuves kapacitāti. Šim nolūkam, dublējot visas iekārtas, sistēmā ir nodrošināta stabilitāte komponenšu disfunkcijas gadījumā.
      Sakaru infrastruktūras komponentiem jābūt nodrošinātiem arī pret komponenšu kļūdām. Attiecībā uz sakaru infrastruktūru tas nozīmē, ka jānodrošina stabilitāte šādām komponentēm:

                  —

                  pamattīkls (backbone network),

                  —

                  maršrutēšanas ierīces (routing devices),

                  —

                  klātbūtnes punkti (Points of Presence),

                  —

                  abonentlīnijas pieslēgumi (local loop connections) (ieskaitot rezerves kabeļu ievilkšanu),

                  —

                  drošības ierīces (security devices) (šifrēšanas ierīces, ugunsmūri u.c.),

                  —

                  visi pamatpakalpojumi (generic services) (DNS, NTP u.c.),

                  —

                     LNI/BLNI.

            Kļūmpārlēces mehānismiem visās tīkla iekārtās jāiedarbojas bez manuālas iejaukšanās.
      5.   Uzraudzība
      Lai atvieglotu uzraudzību, jābūt iespējai integrēt sakaru infrastruktūras uzraudzības līdzekļus ar uzraudzības līdzekļiem, kas ir tās organizācijas rīcībā, kas atbild par centrālās SIS II darbības vadību.
      6.   Pamatpakalpojumi
      Neatkarīgi no atvēlētā tīkla un drošības pakalpojumiem sakaru infrastruktūrai jāpiedāvā arī pamatpakalpojumi.
      Attiecīgie pakalpojumi stabilitātes nolūkos jāizpilda abās centrālās vienībās.
      Sakaru infrastruktūrā jābūt pieejamiem šādiem izvēles pamatpakalpojumiem.

                  Pakalpojums

                  Papildu informācija

                     DNS

                  Pašreiz kļūmjpārlēces procedūra, lai pārslēgtos no CU uz BCU tīkla kļūdas gadījumā, ir balstīta uz IP adreses maiņu pamata DNS serverī.

                     E-mail relay

                     Generic e-mail
                     relay izmantošana varētu būt lietderīga e-pasta iestatījumiem dažādām dalībvalstīm un, pretēji atvēlētam serverim, neizmanto tīkla resursus no CU/BCU.
                  Arī e-pastiem, kuriem izmanto generic e-mail relay, jāatbilst drošības noteikumiem.

                     NTP

                  Šo pakalpojumu var izmantot, lai saskaņotu tīkla iekārtu pulksteņus.

            7.   Piekļuves kapacitāte

         CS-SIS un LNI, un BLNI jāspēj nodrošināt 99,99 % piekļuves kapacitāti 28 dienu darbības periodā, neskaitot piekļūšanas spēju tīklam.
      Sakaru infrastruktūras piekļuves kapacitātei jābūt 99,99 %.
      8.   Drošības pakalpojumi
      8.1.   Tīkla šifrēšana
      Centrālā SIS II neatļauj pārsūtīt datus, uz kuriem attiecas augstas vai ļoti augstas aizsardzības prasības, ārpus LAN bez šifrēšanas. Jānodrošina, ka tīkla operatoram nekādā gadījumā nebūs pieejas SIS II darbības datiem, kā arī attiecīgām SIRENE datu apmaiņām.
      Lai uzturētu augstu drošības līmeni, sakaru infrastruktūrai jādod iespēja pārvaldīt sertifikātus/atslēgas. Jābūt iespējamai šifrēšanas logu attālai pārvaldībai un attālai uzraudzībai. Šifrēšanas algoritmiem jāatbilst vismaz šādām prasībām.

                  —

                  Simetriskās šifrēšanas algoritmi:

                              —

                                 3DES (128 bits) vai labāks,

                              —

                              atslēgas ģeneratora darbības pamatā jābūt nejaušai vērtībai, kas neatļauj atslēgas saīsināšanu uzbrukuma gadījumā,

                              —

                              šifrēšanas atslēgas vai informācija, ko var izmantot atslēgu iegūšanai, vienmēr tiek aizsargātas.

                  —

                  Asimetriskās šifrēšanas algoritmi:

                              —

                                 RSA (1 024 bit modulus) vai labāks,

                              —

                              atslēgas ģeneratora darbības pamatā jābūt nejaušai vērtībai, kas neatļauj atslēgas saīsināšanu uzbrukuma gadījumā.

            Ir jāizmanto Encapsulated Security Payload (ESP, RFC2406) protokols. Tas jāpielieto tuneļa režīmā. Ir jāšifrē Payload un oriģinālā IP-iesākums.
      Sesijas atslēgu apmaiņai jāizmanto Internet Key Exchange (IKE) protokols.

         IKE atslēgas nevar būt spēkā ilgāk kā 1 dienu.
      Sesijas atslēgas nevar būt spēkā ilgāk kā 1 dienu.
      8.2.   Citi aizsardzības elementi
      Bez SIS II piekļuves punktu aizsardzības sakaru infrastruktūrai jāaizsargā arī izvēles pamatpakalpojumi. Šiem pakalpojumiem arī jāpiemēro tie paši aizsardzības pasākumi, kas CS-SIS. Tāpēc visi pamatpakalpojumi jāaizsargā vismaz ar ugunsmūri, pretvīrusu programmu un ielaušanās atklāšanas sistēmu. Turklāt pamatpakalpojumu iekārtām un to aizsardzības pasākumiem jāveic pastāvīga uzraudzība (reģistrēšana un sekojums).
      Augsta aizsardzības līmeņa uzturēšanas vajadzībām par centrālās SIS II darbības vadību atbildīgajai organizācijai jābūt informētai par jebkādiem ar drošību saistītiem starpgadījumiem, kas notiek sakaru infrastruktūrā. Tāpēc sakaru infrastruktūrai jāatļauj nekavējoties ziņot par starpgadījumiem, kas saistīti ar drošību, organizācijai, kas atbild par centrālās SIS II darbības vadību. Par visiem ar drošību saistītiem starpgadījumiem jāziņo regulāri, piemēram, katru mēnesi un speciālos gadījumos.
      9.   Palīdzības dienests un atbalsta struktūra
      Sakaru infrastruktūras pakalpojuma sniedzējam jānodrošina palīdzības dienesta pakalpojumi, kurš sadarbojas ar organizāciju, kas atbild par centrālās SIS II darbības vadību.
      10.   Mijiedarbība ar citām sistēmām
      Sakaru infrastruktūrai jānodrošina, ka informācija nevar nokļūt ārpus piešķirtajiem sakaru kanāliem. Attiecībā uz tehnisko izpildi tas nozīmē, ka:

                  —

                  ir aizliegta jebkāda nesankcionēta un/vai nekontrolēta piekļuve. Tas attiecas arī uz mijiedarbību ar tīmekli;

                  —

                  nedrīkst notikt datu noplūde uz citām sistēmām tīklā, piemēram, nav atļauta dažādu IP VPN mijiedarbība.

            Neatkarīgi no iepriekšminētajiem tehniskajiem ierobežojumiem, tas attiecas arī uz sakaru infrastruktūras palīdzības dienestu. Palīdzības dienests nevar nodot nekādu informāciju saistībā ar centrālo SIS II kādai citai pusei, kā tikai tai, kas ir atbildīga par centrālās SIS II darbības vadību.


title: 2011/250/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 31. janvāris ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, tos attiecinot uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem

text:
               27.4.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 106/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 31. janvāris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, tos attiecinot uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem
   (2011/250/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 9. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Uzbekistānas Republiku, lai grozītu Partnerības un sadarbības nolīgumu, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses (1) (turpmāk “nolīgums”), lai nodrošinātu, ka principus, kurus piemēro citu preču tirdzniecībā, oficiāli attiecina arī uz tekstilizstrādājumu tirdzniecību. Šīs sarunas ir sekmīgi pabeigtas un 2010. gada 1. jūlijā tika parafēts protokols, ar kuru groza nolīgumu, svītrojot 16. pantu un visas atsauces uz to.

               (2)

               Sarunās abas puses vienojās ieviest kārtību un svītrot novecojušo tehnisko noteikumu, kura piemērošanas termiņš beidzās 1998. gadā, kā arī atbilstīgo pielikumu, kurā ir atsauces uz to.

               (3)

               Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece.

               (4)

               Protokols, ar kuru groza nolīgumu, būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta protokola Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru groza nolīgumu, lai paplašinātu nolīguma noteikumus, tos attiecinot uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem (turpmāk “protokols”), parakstīšana, ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu (2).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu un sniegt šādu paziņojumu:

      “Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ atsauces uz “Eiropas Kopienu” Nolīguma tekstā attiecīgā gadījumā jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 31. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 229, 31.8.1999., 3. lpp.

      (2)  Protokola tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Padomes Lēmums (2000. gada 14. decembris) par Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā attiecībā uz Ceturtā protokola pagaidu piemērošanu, ar ko paredz nosacījumus Nolīgumā par zveju starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0815

Oficiālais Vēstnesis L 329 , 27/12/2000 Lpp. 0046 - 0046

		Padomes Lēmums(2000. gada 14. decembris)par Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā attiecībā uz Ceturtā protokola pagaidu piemērošanu, ar ko paredz nosacījumus Nolīgumā par zveju starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses(2000/815/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 300. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Ievērojot Nolīgumu par zveju starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses [1] attiecībā uz zveju Grenlandes ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā, Kopiena, Dānijas valdība un Grenlandes autonomās teritorijas valdība ir veikušas sarunas par jaunu īstenošanas protokolu, kas paredzēts laikposmam no 2001. gada līdz 2006. gadam.(2) Šo sarunu rezultātā 2000. gada 13. septembrī ir parafēts jaunais protokols.(3) Saskaņā ar jauno protokolu no 2001. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim Kopienas zvejniekiem ir zvejas iespējas ūdeņos, uz kuriem attiecas Grenlandes jurisdikcija.(4) Attiecīgais protokols jāpiemēro no 2001. gada 1. janvāra, ja Kopienas zvejas kuģu zvejas darbības netiek pārtrauktas. Tālab abas puses vēstuļu apmaiņas veidā parafējušas nolīgumu, ar ko paredz parafētā protokola pagaidu piemērošanu no dienas, kad beidzas spēkā esošā protokola termiņš. Saskaņā ar Līguma 37. pantu minētais nolīgums jāapstiprina līdz gala lēmuma pieņemšanai.(5) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku dzīvotspēju, ir svarīgi 2001. gada 1. janvārī atvērt šīs zivsaimniecības; ņemot vērā jautājuma steidzamību, izņēmums ir obligāti jāattiecina uz sešu nedēļu laikposmu, kas minēts Protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 1. punkta 3. apakšpunktā, kas pievienots Amsterdamas līgumam,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā attiecībā uz Ceturtā protokola pagaidu piemērošanu, ar ko paredz nosacījumus Nolīgumā par zveju starp Eiropas Ekonomikas kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses.Vēstuļu apmaiņas veidā panāktās vienošanās teksts un protokols ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personas, kam ir piešķirtas pilnvaras parakstīt Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.Briselē, 2000. gada 14. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Glavany[1] OV L 29, 1.2.1985., 9. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (2001. gada 9. aprīlis) par to, kā noslēgt Eiropas Savienības un Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas (DFR) Nolīgumu par Eiropas Savienības Uzraudzības misijas (ESUM) darbībām DFR

text:
Avis juridique important

|

32001D0352

Official Journal L 125 , 05/05/2001 P. 0001 - 0001

PADOMES LĒMUMS(2001. gada 9. aprīlis)par to, kā noslēgt Eiropas Savienības un Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas (DFR) Nolīgumu par Eiropas Savienības Uzraudzības misijas (ESUM) darbībām DFR(2001/352/KĀDP)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. pantu,ņemot vērā Prezidējošās valsts priekšlikumu,tā kā:(1) Padome 2000. gada 22. decembrī pieņēma Vienoto rīcību 2000/811/KĀDP par Eiropas Savienības Uzraudzības misiju[1].(2) Minētās vienotās rīcības 6. pants paredz, ka sīki izstrādātas normas, kuras reglamentē ESUM darbības tās atbildības reģionā, ir jānosaka to nolīgumu noteikumos, kas jānoslēdz saskaņā ar procedūru, kura noteikta Līguma 24. pantā.(3) Pēc Padomes 2001. gada 12. marta Lēmuma, ar ko pilnvaro prezidējošo valsti sākt sarunas, prezidējošās valsts ar DFR saskaņoja nolīgumu par ESUM darbībām.(4) Minētais nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Savienības vārdā apstiprina Eiropas Savienības un Dienvidslāvijas Federatīvās Republikas Nolīgumu par Eiropas Savienības Uzraudzības misijas (ESUM) darbībām Dienvidslāvijas Federatīvajā Republikā.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam tiek dotas tiesības iecelt personu, kas ir pilnvarota parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai.3. pantsŠo lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.Tas stājas spēkā publicēšanas dienā.Luksemburgā, 2001. gada 9. aprīlīPadomes vārdā - priekšsēdētāja A. LINDH[1] OV L 328, 31.12.2000., 53. lpp.


title: 2009/817/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 27. oktobris ), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Francijas

text:
               7.11.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 291/26

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 27. oktobris),
   ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Francijas
   (2009/817/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Francijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Bernard SOULAGE kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 25. janvārim, Reģionu komitejas locekļa amatā atkārtoti tiek iecelts:

      Bernard SOULAGE kungs, Vice-président du Conseil régional de Rhône-Alpes.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2009. gada 27. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. BILDT

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: 2010/1/: ES un Sanmarīno Sadarbības komitejas vispārējais lēmums Nr. 1/2010 ( 2010. gada 29. marts ), ar ko nosaka dažādus pasākumus, lai piemērotu Sadarbības un muitas savienības nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Sanmarīno Republiku

text:
               23.6.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 156/13

         ES UN SANMARĪNO SADARBĪBAS KOMITEJAS VISPĀRĒJAIS LĒMUMS Nr. 1/2010
   (2010. gada 29. marts),
   ar ko nosaka dažādus pasākumus, lai piemērotu Sadarbības un muitas savienības nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Sanmarīno Republiku
   ES UN SANMARĪNO SADARBĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Sadarbības un muitas savienības nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Sanmarīno Republiku (1) un jo īpaši tā 7. panta 2. punktu, 8. panta 3. punktu, 13. panta 2. punktu un 23. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Ekonomikas Kopienas un Sanmarīno Republikas Sadarbības un muitas savienības nolīgums (turpmāk “Nolīgums”) stājās spēkā 2002. gada 1. aprīlī.

               (2)

               Nolīgumam stājoties spēkā, spēku zaudēja Eiropas Ekonomikas Kopienas un Sanmarīno Republikas Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un muitas savienību (2).

               (3)

               Nolīgumā ir noteikts, ka ES un Sanmarīno Sadarbības komiteja (turpmāk “Sadarbības komiteja”) pieņem noteiktu skaitu lēmumu Nolīguma pienācīgai īstenošanai.

               (4)

               Nolīguma 7. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Sadarbības komitejai būtu jāprecizē Savienības noteikumi muitas savienības darbības jomā. Ņemot vērā to, ka pastāv Kopienas Muitas kodekss, un to, ka šobrīd muitošanas formalitātes tiek veiktas ar Savienības muitas iestāžu starpniecību, nav nepieciešams izveidot piemērojamo noteikumu detalizētu sarakstu.

               (5)

               Sanmarīno Republika ir Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (Cites) līgumslēdzēja puse. Sanmarīno Republikai piemērojot Savienības tiesību aktus attiecīgajā jomā, tiktu veicināta ar Nolīgumu izveidotās muitas savienības laba darbība.

               (6)

               Lai panāktu atbilstību Nolīguma 6. panta 4. punktam un 7. panta 1. punktam, Sanmarīno Republikai ir jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai tās teritorijā tiktu piemēroti Savienības noteikumi attiecībā uz pārtikas, veterināro un fitosanitāro drošību, ciktāl tas nepieciešams Nolīguma pienācīgai darbībai. Būtu jāizveido administratīvā sadarbība, lai atvieglotu Sanmarīno Republikas iestāžu uzdevumus šajā jomā.

               (7)

               Nolīguma II pielikumā ir iekļauts to muitas iestāžu saraksts, kuras var veikt muitošanas formalitātes Sanmarīno Republikas vārdā. Ņemot vērā to, ka Itālija un Sanmarīno Republika ir vienojušās palielināt iestāžu skaitu, lai veicinātu ekonomisko attīstību, atvieglojot Sanmarīno Republikas tirdzniecību ar trešām valstīm, šis saraksts būtu jāatjaunina.

               (8)

               Sadarbības komitejas lēmumi attiecībā uz muitas sadarbību, kas pieņemti saskaņā ar Pagaidu nolīgumu, joprojām ir lietderīgi. Tātad ir nepieciešams saglabāt to spēkā esamību.

               (9)

               Sadarbības komitejai atbilstīgi Nolīguma 8. panta 3. punkta b) apakšpunktam ir jānosaka kārtība, kā Sanmarīno Republikas rīcībā tiek nodota ievedmuita, kas iekasēta tās vārdā. Administratīvajām izmaksām atskaitītie procenti ir jāpielāgo procentiem, kas paredzēti 2. panta 3. punktā Padomes Lēmumā 2000/597/EK, Euratom (2000. gada 29. septembris) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (3),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo pieņem Sadarbības komitejas reglamentu, kas iekļauts I pielikumā.
   2. pants
   1.   Ar šo izveido Muitas sadarbības komiteju, kuras pienākums, darbojoties Sadarbības komitejas pakļautībā, ir jo īpaši nodrošināt Nolīguma muitas noteikumu pareizu un vienveidīgu piemērošanu.
   2.   Muitas sadarbības komitejas sastāvā ir, no vienas puses, Savienības eksperti muitas jautājumos un, no otras puses, Sanmarīno Republikas eksperti muitas jautājumos. Muitas sadarbības komitejas sanāksmes pārmaiņus vada Eiropas Komisijas pārstāvis un Sanmarīno Republikas pārstāvis. Muitas sadarbības komitejai mutatis mutandis piemēro Sadarbības komitejas reglamentu.
   3.   Muitas sadarbības komiteja regulāri informē Sadarbības komiteju par savu darbību. Šī informācija un paziņojumi tiek nodoti ar Sadarbības komitejas sekretariāta starpniecību. Par visiem jautājumiem, kas saistīti ar Nolīguma principu vai interpretāciju, Muitas sadarbības komiteja vēršas Sadarbības komitejā.
   3. pants
   1.   Sanmarīno Republika piemēro Savienības tiesību aktus muitas jomā, kādi ir piemērojami Savienībā, un jo īpaši Kopienas Muitas kodeksu (4) un tā īstenošanas noteikumus. Sanmarīno Republika piemēro Savienības tiesību aktus attiecībā uz apdraudēto savvaļas dzīvnieku un augu sugu starptautisko tirdzniecību.
   2.   Lai piemērotu īpašus muitas režīmus, kā arī lai piemērotu tiesību aktus attiecībā uz apdraudēto savvaļas augu un dzīvnieku sugu starptautisko tirdzniecību, Savienības muitas teritorija un Sanmarīno Republikas muitas teritorija tiek uzskatītas par vienu muitas teritoriju.
   4. pants
   Praktiskus pasākumus Savienības tiesību aktu piemērošanai pārtikas, veterinārās vai fitosanitārās drošības jomā nosaka Eiropas Komisijas dienesti un Sanmarīno Republikas iestādes.
   5. pants
   Ja Savienības noteikumos attiecībā uz muitu, kopējo tirdzniecības politiku, tirgus uzraudzību, veselību, drošību un patērētāju aizsardzību, kā arī apdraudēto savvaļas dzīvnieku un augu sugu starptautisko tirdzniecību, lauksaimniecību vai pārtikas, veterināro un fitosanitāro drošību, kas Sanmarīno Republikai ir jāpiemēro saskaņā ar Nolīguma 7. panta 1. punktu, ir paredzēts, ka noteiktu gadījumu risināšanai Eiropas Komisijai ir jāpieņem lēmums, šādu lēmumu pieņem Sanmarīno Republikas iestādes pēc Eiropas Komisijas piekrišanas. Ja tāds noteikums paredz, ka lēmumu pieņem vai paziņojumu sniedz dalībvalsts, šādu lēmumu pieņem un šādu paziņojumu sniedz Sanmarīno Republikas iestādes. Šīs iestādes ņem vērā Savienības zinātnisko komiteju atzinumus un, pieņemot šos lēmumus, izmanto Tiesas judikatūru un Eiropas Komisijas praksi.
   6. pants
   1.   Nolīguma pielikumā iekļauto Savienības to muitas iestāžu sarakstu, kuras ir kompetentas veikt uz Sanmarīno Republiku nosūtīto preču muitošanas formalitātes, aizstāj ar sarakstu, kas iekļauts šā lēmuma II pielikumā.
   2.   Muitošanas formalitātes, kas saistītas ar eksportu, var veikt visās Itālijas muitas iestādēs, izņemot formalitātes, kas:

               a)

               tiek veiktas atbilstīgi muitas procedūrām ar ekonomisku ietekmi;

               b)

               ir saistītas ar ieroču, mākslas darbu, prekursoru un tā saukto divējāda lietojuma preču eksportu;

         ir jāveic II pielikumā uzskaitītajās muitas iestādēs un nodaļās.
   7. pants
   Kārtība, kā Sanmarīno Republikas valsts kases rīcībā tiek nodota ievedmuita, ko Savienība iekasējusi Sanmarīno Republikas vārdā, ir iekļauta III pielikumā.
   8. pants
   1.   EEK un Sanmarīno Sadarbības komitejas Lēmums Nr. 3/92 (1992. gada 22. decembris) par savstarpējās palīdzības piemērošanas kārtību, kas paredzēta Kopienas un Sanmarīno Republikas Nolīguma 13. pantā (5), paliek spēkā, un ar to īsteno Nolīguma 23. panta 8. punktu.
   2.   EEK un Sanmarīno Sadarbības komitejas Lēmums Nr. 4/92 (1992. gada 22. decembris) par konkrētām administratīvās sadarbības metodēm, lai piemērotu Pagaidu nolīgumu, un par preču atpakaļnosūtīšanu uz Sanmarīno Republiku (6), kurā grozījumi izdarīti ar EK un Sanmarīno Sadarbības komitejas Lēmumu Nr. 1/2002 (7), paliek spēkā. Ar to īsteno Nolīguma 8. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu un 23. panta 8. punktu, un to mutatis mutandis piemēro elektroniskās datu apstrādes metodēm Savienības tranzīta procedūrā.
   9. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 29. martā

            Sadarbības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         Gianluca GRIPPA

      (1)  OV L 84, 28.3.2002., 43. lpp.

      (2)  OV L 359, 9.12.1992., 14. lpp.

      (3)  OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp.

      (4)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi, kas vairākkārt grozīta. Regula (EEK) Nr. 2913/92 ir aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss), kā izklāstīts Regulas (EK) Nr. 450/2008 188. pantā.

      (5)  OV L 42, 19.2.1993., 29. lpp.

      (6)  OV L 42, 19.2.1993., 34. lpp.

      (7)  OV L 99, 16.4.2002., 23. lpp.

      I PIELIKUMS

         ES UN SANMARĪNO SADARBĪBAS KOMITEJAS REGLAMENTS

      1. pants
      Sadarbības komitejas vadību uz sešiem mēnešiem pārmaiņus uzņemas:

                  a)

                  no 1. janvāra līdz 30. jūnijam Eiropas Komisijas pārstāvis;

                  b)

                  no 1. jūlija līdz 31. decembrim Sanmarīno Republikas pārstāvis.

            2. pants
      Sadarbības komitejas priekšsēdētājs pēc tam, kad ir saņēmis abu delegāciju piekrišanu, nosaka sanāksmju datumu un vietu. Sanāksmes pārmaiņus notiek Briselē un Sanmarīno Republikā.
      3. pants
      Pirms katras sanāksmes priekšsēdētājam nosūta katras delegācijas paredzamo sastāvu.
      4. pants
      1.   Priekšsēdētājs sagatavo katras sanāksmes provizorisku darba kārtību. Šo kārtību nosūta abām delegācijām vismaz 15 dienas pirms sanāksmes sākuma.
      2.   Provizoriskajā darba kārtībā ietver jautājumus, par kuriem dokumentācija abām delegācijām ir nosūtīta, vēlākais, šīs darba kārtības nosūtīšanas dienā.
      3.   Priekšsēdētājs, vienojoties ar abām delegācijām, var samazināt 1. un 2. punktā paredzētos termiņus, lai ņemtu vērā katra konkrētā gadījuma vajadzības.
      4.   Sadarbības komiteja pieņem darba kārtību katras sanāksmes sākumā. Cita punkta, kurš nav paredzēts provizoriskajā darba kārtībā, iekļaušana dienas kārtībā ir atļauta ar Savienības piekrišanu un ar Sanmarīno Republikas piekrišanu.
      5. pants
      1.   Ja nav nolemts citādi, Sadarbības komitejas sanāksmes nav atklātas.
      2.   Neskarot citus piemērojamus noteikumus, uz Sadarbības komitejas apspriedēm attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, ja vien komiteja nelemj citādi.
      6. pants
      Sadarbības komitejas apspriedes var notikt rakstiskās procedūras veidā, ja Savienība un Sanmarīno Republika tam piekrīt.
      7. pants
      Sadarbības komitejas pieņemtos dokumentus paraksta priekšsēdētājs.
      8. pants
      1.   Saskaņā ar Nolīguma 23. pantu pieņemtajiem Sadarbības komitejas ieteikumiem un lēmumiem nosaukums ir “ieteikums” vai “lēmums”, kuram pievienots kārtas numurs un norādīts temats.
      2.   Sadarbības komitejas ieteikumus un lēmumus paziņo 10. pantā minētajiem adresātiem.
      9. pants
      1.   Sadarbības komitejas pieņemto secinājumu kopsavilkumu sagatavo, pamatojoties uz savstarpēju vienošanos.
      2.   Sekretariāta pienākumus kopīgi veic viens Eiropas Komisijas darbinieks un viens Sanmarīno Republikas darbinieks.
      10. pants
      Visus šajā reglamentā paredzētos priekšsēdētāja paziņojumus nosūta Eiropas Komisijai un Sanmarīno Republikai.
      11. pants
      1.   Līgumslēdzējas puses sedz izdevumus, kas tām radušies saistībā ar dalību Sadarbības komitejas sanāksmēs gan attiecībā uz personāla, ceļošanas un uzturēšanās izdevumiem, gan uz pasta un telekomunikāciju izdevumiem.
      2.   Izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju praktisko rīkošanu (telpas, piegādes u. c.), sedz attiecīgi Savienība vai Sanmarīno Republika atkarībā no tā, kur notiek sanāksme.
      12. pants
      Sadarbības komitejas oficiālās valodas ir Eiropas Savienības iestāžu oficiālās valodas.
      13. pants
      Sadarbības komitejai nosūtītās vēstules adresē tās priekšsēdētājam, nosūtot Sadarbības komitejas sekretariātam uz Eiropas Komisijas adresi.

      II PIELIKUMS

         Kopienas to muitas iestāžu saraksts, kuras var veikt to preču muitošanu, kas paredzētas Sanmarīno Republikai

                  —

                     ANCONA Ufficio delle Dogane di Ancona; Sezione Operativa Territoriale di Falconara Aeroporto,

                  —

                     BOLOGNA Ufficio delle Dogane di Bologna, Sezione Operativa Territoriale Aeroporto “G. Marconi”,

                  —

                     FORLÌ Ufficio delle Dogane di Forlì-Cesena; Sezione Operativa Territoriale Aeroporto “Ridolfi”,

                  —

                     GENOVA Ufficio delle Dogane di Genova; Sezione Operativa Territoriale Passo Nuovo; Sezione Operativa Territoriale Voltri; Sezione Operativa Territoriale Aeroporto,

                  —

                     GIOIA TAURO Ufficio delle Dogane di Gioia Tauro,

                  —

                     LA SPEZIA Ufficio delle Dogane di La Spezia,

                  —

                     LIVORNO Ufficio delle Dogane di Livorno,

                  —

                     MILANO Ufficio delle Dogane di Varese, Sezione Operativa Territoriale di Malpensa,

                  —

                     ORIO AL SERIO Ufficio delle Dogane di Bergamo, Sezione Operativa Territoriale di Orio al Serio,

                  —

                     RAVENNA Ufficio delle Dogane di Ravenna; Sezione Operativa Territoriale di San Vitale,

                  —

                     RIMINI Ufficio delle Dogane di Rimini; Sezione Operativa Territoriale di Aeroporto “F. Fellini”,

                  —

                     ROMA Ufficio delle Dogane di Roma II; Sezione Operativa Territoriale di Fiumicino,

                  —

                     TARANTO Ufficio delle Dogane di Taranto,

                  —

                     TRIESTE Ufficio delle Dogane di Trieste; Sezione Operativa Territoriale di Porto industriale; Sezione Operativa Territoriale di Punto Franco Vecchio; Sezione Operativa Territoriale di Punto Franco Nuovo,

                  —

                     VENEZIA Ufficio delle Dogane di Venezia; Sezione Operativa Territoriale di Interporto; Sezione Operativa Territoriale di Portogruaro.

      III PIELIKUMS

         Kārtība, kādā Sanmarīno Republikas valsts kases rīcībā nodod ievedmuitu, ko Savienība iekasējusi Sanmarīno Republikas vārdā

      1. pants
      Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (1) 3. pantu, 6. panta 1. punktu, 3. punkta a) un b) apakšpunktu un 4. punkta pirmo daļu, 10. panta 1. punktu un 17. panta 2. punktu piemēro mutatis mutandis attiecībā uz ievedmuitas, kas iekasēta par precēm, kuras nosūtītas uz Sanmarīno Republiku, noteikšanu, kontroli un nodošanu. Jo īpaši piemēro šādus noteikumus:

                  a)

                  Savienības dalībvalstis, kuru muitas punkti uzskaitīti šā lēmuma II pielikumā, veic atsevišķu uzskaiti par ievedmuitu, kas iekasēta par precēm, kuras nosūtītas uz Sanmarīno Republiku; šī uzskaite ir identiska tai, kas Savienības pašu resursiem paredzēta Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 1. punktā un 3. panta a) un b) apakšpunktā;

                  b)

                  ievedmuitu saistībā ar T2 SM vai T2L SM dokumentiem nosaka šā lēmuma II pielikumā norādītās muitas iestādes brīdī, kad tie tiek iekļauti uzskaitē, un tos iekļauj a) apakšpunktā minētajā uzskaitē.
                  Ja T2 SM tranzīta procedūras sākumpunkta muitas iestāde vai T2L SM dokumenta izsniedzēja muitas iestāde trīs mēnešos nav saņēmusi informāciju, kas vajadzīga, lai apliecinātu, ka preces ir saņemtas Sanmarīno Republikā, veic uzskaites sākotnējā ieraksta korekciju.
                  Šādā gadījumā ievedmuitu nosaka kā Savienības pašas resursus un iekļauj Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētajā uzskaitē vai vajadzības gadījumā atsevišķā uzskaitē, kas paredzēta minētās regulas 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā.
                  Iepriekšminēto procedūru mutatis mutandis piemēro kompensācijas precēm un nepārveidotām precēm, kas pārdotas Sanmarīno Republikas teritorijā saskaņā ar ievešanas pārstrādei režīmu, vai precēm, par kuram ir radies muitas parāds saistībā ar pagaidu ievešanas procedūru;

                  c)

                  attiecīgās dalībvalstis atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 4. punkta pirmajai daļai nosūta Eiropas Komisijai savu kontu pārskatus, tos pievienojot pārskatiem par pašu resursiem. Pārskatos, ko sagatavo tāpat kā attiecībā uz pašu resursiem, norāda arī katrā muitas iestādē iekasētās ievedmuitas kopējo summu;

                  d)

                  apliecinošos dokumentus uzglabā atbilstoši Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 3. panta pirmajai un otrajai daļai. Šos dokumentus un dokumentus, kas saistīti ar pašu resursiem, uzglabā atsevišķi;

                  e)

                  noteikto prasību vai uzskaites korekcijas, kas veiktas pēc trešā gada 31. decembra, kas seko gadam, kad notika sākotnējā noteikšana, neiekļauj uzskaitē, izņemot par punktiem, ko vēlākais šajā datumā ir paziņojusi Eiropas Komisija, dalībvalsts vai Sanmarīno Republika;

                  f)

                  piemēro Regulas (EK) Nr. 1150/2000 18. pantu. Minētās kontroles attiecas arī uz dokumentiem, kas apliecina, ka preces ir nonākušas Sanmarīno Republikā, un kas minēti 18. panta 2. punkta pirmās daļas b) apakšpunktā. Sanmarīno Republikas pilnvarotie pārstāvji var piedalīties šajās kontrolēs;

                  g)

                  prasības, kas iekļautas Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajā uzskaitē, attiecīgās dalībvalstis minētās regulas 10. panta 1. punktā noteiktajā termiņā un pēc iekasēšanas izmaksu atskaitīšanas ieraksta kredītā Eiropas Komisijas kontā, kas paredzēts minētās regulas 9. pantā.
                  Sanmarīno Republikas vārdā Savienības iekasētās ievedmuitas procentuālais apjoms, ko Savienība var atskaitīt kā iekasēšanas izmaksas, ir noteikts 25 % apmērā;

                  h)

                  attiecīgās dalībvalstis ir atbrīvotas no Sanmarīno Republikas noteiktajiem nodokļiem atbilstošu summu nodošanas Eiropas Komisijai tikai tad, ja ir izpildīti Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 17. panta 2. punktā paredzētie nosacījumi.

            2. pants
      Trīsdesmit dienās pēc katra dalībvalstu izdarītā ieraksta paziņošanas Eiropas Komisija pārskaita uzskaitē norādītās summas uz kontu, ko atvērusi Sanmarīno Republika. Sanmarīno Republika informē Eiropas Komisiju par kreditējamā konta rekvizītiem. Tā sedz šā konta uzturēšanas izdevumus.
      3. pants
      Īstenojot 1. panta a) un b) punktu, piemēro papildinājumu.

         (1)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (2000. gada 22. maijs), ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.).

         Papildinājums

            Administratīvā procedūra, kas piemērojama, īstenojot 1. panta a) un b) punktu

         1.   Laišanai brīvā apgrozībā vajadzīgo formalitāšu izpilde pilnvarotajās muitas iestādēs
         Laižot brīvā apgrozībā Sanmarīno Republikai paredzētas preces, tās pārvieto, izmantojot, attiecīgi, T2 SM tranzīta procedūru vai T2L SM dokumentu. Ievedmuitu iekļauj uzskaitē attiecīgajos Savienības tiesību aktos paredzētajos termiņos.
         Kontroles vajadzībām attiecīgu ierakstu par uzskaitē iekļauto ievedmuitu izdara arī reģistrā, kuru īpaši šim nolūkam kārto attiecīgā muitas iestāde un kurā ieraksta visu Sanmarīno Republikai paredzēto importu ar atsauci uz importētajām precēm, importa deklarācijas pieņemšanas datumu, taksācijas elementiem, attiecīgo nodokļu summu, kā arī pārvietošanas atsauces numuru vai izdoto dokumentu (T2 SM vai T2L SM).
         Sanmarīno Republikas iestādes, izmantojot paziņojumu par saņemšanu, paziņo nosūtīšanas muitas iestādei par preču saņemšanu dienā, kad tās tiek uzrādītas saņemšanas muitas iestādē, un sniedz nosūtīšanas muitas iestādei kontroles rezultātu paziņojumu, vēlākais, trešajā dienā pēc preču uzrādīšanas saņemšanas muitas iestādē.
         Ja izmanto tranzīta procedūrā izmanto T2 SM dokumentu vai T2L SM dokumentu, muitas iestāde uz šiem dokumentiem norāda trīs mēnešu termiņu no minētā dokumenta izsniegšanas dienas, līdz kuram izsniedzējai muitas iestādei jānosūta atpakaļ, attiecīgi, T2 SM dokumenta 5. eksemplārs vai T2L SM dokumenta eksemplārs, ko pienācīgi apstiprinājušas Sanmarīno Republikas iestādes.
         2.   Uzskaites formalitāšu izpilde pilnvarotajās muitas iestādēs
         Ievedmuitas ierakstīšanu “Sanmarīno” uzskaitē (uzskaite, kas atbilst Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētajai uzskaitei) veic atbilstoši minētajam pantam.
         Gadījumā, ja noteiktā ievedmuita, kas ir nodrošināta ar garantiju, tiek apstrīdēta un ir iespējamas tās izmaiņas radušos strīdu rezultātā, dalībvalstis, kuru muitas iestādes uzskaitītas II pielikumā, tomēr var nolemt neveikt ierakstu minētajā “Sanmarīno” uzskaitē. Šādā gadījumā tik ilgi, kamēr nav beigusies valsts procedūra, kas saistīta ar administratīvo un/vai tiesas izskatīšanu kompetentajās iestādēs, ievedmuitas summa tiek ierakstīta atsevišķā uzskaitē “Sanmarīno” (procedūra analoga tai, kas izklāstīta Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā).
         Šā punkta nolūkā par “kompetentajām iestādēm” tiek uzskatītas:

                     —

                     dalībvalsts, kura ir veikusi muitošanas formalitātes, administratīvās vai tiesu iestādes vai vajadzības gadījumā Savienības iestādes attiecībā uz jebkuru jautājumu, kas attiecas uz muitas jomā piemērojamajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem,

                     —

                     dalībvalsts, kura ir veikusi muitošanas formalitātes, administratīvās vai tiesu iestādes attiecībā uz jebkuru jautājumu saistībā ar procedūras noteikumiem (paziņojumi, termiņi u. c.),

                     —

                     Sanmarīno Republikas tiesu iestādes attiecībā uz jebkuru jautājumu saistībā ar izpildes pasākumiem, lai piedzītu parādus Sanmarīno Republikas teritorijā.

               3.   Tranzīta procedūras noslēgšana un apliecinošu dokumentu atgriešana
         Tranzīta operāciju var noslēgt, ja preču nosūtīšanas muitas iestāde Savienības muitas tiesību aktos paredzētajos termiņos ir saņēmusi atbilstīgus paziņojumus par saņemšanu un kontroles rezultātiem.
         Ja tranzītam izmanto T2 SM procedūru vai tiek izsniegts T2L SM dokuments, muitas iestādei, kas tos izsniegusi, 1. punkta ceturtajā daļā minētajā trīs mēnešu termiņā nosūta Sanmarīno Republikas iestāžu pienācīgi apstiprinātu T2 SM dokumenta 5. eksemplāru vai T2L SM dokumenta eksemplāru.
         Ja netiek sniegti šā punkta pirmajā daļā minētie paziņojumi vai ja T2 SM dokumenta 5. eksemplārs vai T2L SM dokumenta eksemplārs noteiktajā termiņā netiek saņemts muitas iestādē, kas to izdevusi, iepriekšminētajā reģistrā izdara piezīmi un veic uzskaites sākotnējā ieraksta korekciju. Šādā gadījumā ievedmuitu nosaka kā Savienības pašas resursus un iekļauj Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētajā uzskaitē vai vajadzības gadījumā atsevišķā uzskaitē, kas paredzēta minētās regulas 6. panta 3. punkta b) apakšpunktā.
         Šis ieraksts neskar korekcijas, kas varētu tikt veiktas pēc Savienības tranzīta procedūras ietvaros paredzētās informācijas pieprasīšanas procedūras pabeigšanas vai ES un Sanmarīno Sadarbības komitejas Lēmumā Nr. 3/92 paredzētās savstarpējās palīdzības ietvaros veikto pasākumu rezultātā.
         4.   Īpašas procedūras piemērošana saskaņā ar ievešanas pārstrādei procedūru un pagaidu ievešanas procedūru
         Iepriekšminēto procedūru mutatis mutandis piemēro kompensācijas precēm un nepārveidotām precēm, kas pārdotas Sanmarīno Republikas teritorijā saskaņā ar ievešanas pārstrādei procedūru, vai precēm, par kuram ir radies muitas parāds saistībā ar pagaidu ievešanas procedūru.


title: Savstarpēji vienojoties pieņemts dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums, ar ko nosaka Kopienas Augu šķirņu biroja atrašanās vietu (97/C 36/01)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41997D0205(01)

Oficiālais Vēstnesis C 036 , 05/02/1996 Lpp. 0001 - 0001

		Savstarpēji vienojoties pieņemts dalībvalstu valdību pārstāvju lēmums, ar ko nosaka Kopienas Augu šķirņu biroja atrašanās vietu(97/C 36/01)DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 216. pantu,ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 (1994. gada 27. jūlijs) par Kopienas augu šķirņu aizsardzību [1],tā kā ir jānosaka Kopienas Augu šķirņu biroja atrašanās vieta,IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsKopienas Augu šķirņu birojs atrodas Anžē (Angers).2. pantsŠis lēmums, ko publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, stājas spēkā šodien.Briselē, 1996. gada 6. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsD. Spring[1] OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas Lēmums (1997. gada 24. marts)Šā lēmuma konsolidētais variants iekļauj labojumus, kurus Padome apstiprinājusi 1997. gada 14. maijā. par nodokļu atcelšanu attiecībā uz dažiem alkoholiskiem dzērieniem

text:
Avis juridique important

|

31997D0360

Official Journal L 155 , 12/06/1997 P. 0060 - 0060

KOMISIJAS LĒMUMS(1997. gada 24. marts)[1]par nodokļu atcelšanu attiecībā uz dažiem alkoholiskiem dzērieniem(97/360/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā uzskata, ka Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Kopienas veiktā tarifu atcelšana ir vispārējās interesēs;tā kā Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Kopiena ir sagatavojušas Nolīgumu saprašanās memoranda veidā par alkoholiskajiem dzērieniem; tā kā minētais nolīgums ietver izmaiņas EK-stiprie alkoholiskie dzērieni-sarakstā CXL, kas jāiesniedz Pasaules tirdzniecības organizācijai;tā kā Kopienas vārdā jāapstiprina Nolīgums saprašanās memoranda veidā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par alkoholiskajiem dzērieniem,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu saprašanās memoranda veidā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu par alkoholiskajiem dzērieniem.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Komisija ir pilnvarota Pasaules tirdzniecības organizācijai iesniegt izmaiņas Kopienas sarakstā, kā norādīts EK-stiprie alkoholiskie dzērieni-sarakstā CXL, kas ietverts šim lēmumam pievienotajā Nolīgumā.3. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots iecelt personu, kas ir pilnvarota parakstīt Nolīgumu saprašanās memoranda veidā, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1996. gada 30. maijāPadomes vārdā priekšsēdētājsH. Van Mierlo[1] Šā lēmuma konsolidētais variants iekļauj labojumus, kurus Padome apstiprinājusi 1997. gada 14. maijā.