title: 2011/584/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/173

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2011/584/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (3), ar ko izveido Eiropas Zāļu aģentūru, un jo īpaši tās 68. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0153/2011),

               1.

               atliek lēmuma pieņemšanu par apstiprinājuma sniegšanu Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram attiecībā uz Aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 28. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/174

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2011. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),
   ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (3), ar ko izveido Eiropas Zāļu aģentūru, un jo īpaši tās 68. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Iekšējās revīzijas dienesta iekšējās revīzijas gada pārskatu par Eiropas Zāļu aģentūru 2009. gadā,
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0153/2011),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta savā ziņojumā par Eiropas Zāļu aģentūras 2009. finanšu gada pārskatiem ir iekļāvusi atzinumu ar piezīmi par pakārtoto darījumu likumību un pareizību;

               B.

               tā kā 2010. gada 5. maijā Parlaments sniedza Aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                           —

                           pauda bažas par Revīzijas palātas konstatējumiem, ka pārnesto un atcelto budžeta apropriāciju summas ir sasniegušas attiecīgi EUR 36 000 000 (19,7 % budžeta) un EUR 9 700 000 (5,3 % budžeta),

                           —

                           aicināja Aģentūru uzlabot iepirkuma procedūru kvalitāti, lai novērstu Revīzijas palātas konstatētās nepilnības (piemēram, vērtēšanas pēc cenu kritērija metožu izmantošanā un būtiski nepieciešamajā procedūru izvēles pamatošanā);

               C.

               tā kā Aģentūras 2009. gada budžets bija EUR 194 000 000, t. i., par 6,28 % lielāks nekā 2008. finanšu gadā;

               D.

               tā kā Aģentūras budžetu veido gan iemaksas no Eiropas Savienības budžeta, no kura 2009. gadā tika saņemti 18,52 % kopējo ieņēmumu, gan – lielākā mērā – farmācijas uzņēmumu maksājumi un tā kā Eiropas Savienības maksājumu īpatsvars 2009. gadā salīdzinājumā ar 2008. gadu ir mazāks par 9,2 %,

      Vispārīgi apsvērumi

               1.

               pauž nopietnas bažas par Aģentūras atbildēm uz nozīmīgiem jautājumiem, kurus uzdeva Revīzijas palāta un Iekšējās revīzijas dienests, piemēram:

                           i)

                           iepirkuma procedūru pārvaldība;

                           ii)

                           īstenošanas procedūru neievērošana attiecībā uz visu Aģentūras darbinieku un ekspertu interešu konfliktu noskaidrošanu un novēršanu;

                           iii)

                           darbā pieņemšanas procesā izmantotie kritēriji;

               2.

               īpaši uzskata, ka iepriekš minēto aspektu dēļ pastāv:

                           i)

                           pastāvīgu kļūdu iespējamība attiecībā uz iepirkuma procedūru pārvaldību, piemēram, 2009. gadā atklātās kļūdas, kuras radīja zaudējumus ievērojamu Aģentūras kopējā budžeta summu apmērā un kuru dēļ varētu tikt mazināta Aģentūras pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība;

                           ii)

                           zāļu izvērtēšanā iesaistīto ekspertu un darbinieku neatkarības apdraudējuma iespējamība;

                           iii)

                           nepilnību iespējamība darbinieku un ekspertu darbā pieņemšanas procesā, kuru dēļ kompetentos kandidātus varētu ne tikai noraidīt un/vai mazāk kvalificētus darbiniekus pieņemt darbā, bet kas varētu arī nelabvēlīgi ietekmēt Aģentūras veikto zinātniskās novērtēšanas darbu;

      Budžeta un finanšu pārvaldība

      Iepirkuma procedūras

               3.

               pauž bažas par Revīzijas palātas konstatētajām kļūdām, kas pieļautas iepirkuma procedūrās un radījušas zaudējumus ievērojamu Aģentūras 2009. finanšu gada kopējā budžeta summu apmērā; uzsver, ka Revīzijas palāta 2008. gadā jau konstatēja nepilnības šajā jomā, it īpaši cenu kritēriju vērtēšanas metožu izmantošanā un procedūru izvēles pamatošanā;

               4.

               īpaši pieņem zināšanai, ka vairākās iepirkuma procedūrās par liela apjoma informācijas tehnikas pamatlīgumiem, kuru aptuvenā vērtība ir EUR 30 000 000, Aģentūra, uzsākot procedūru, 2009. gadā pieļāva vairākas kļūdas, piemēram:

                           i)

                           aritmētiskās kļūdas līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritērijos;

                           ii)

                           vērtēšanas komitejas loceklis pienācīgi nedokumentēja veiktos novērtējumus;

                           iii)

                           nebija pierādījumu tam, ka atlases kritēriju vērtēšanā izmantotā metode bija piemērota konsekventi, un tāpēc bija iespēja to interpretēt;

                           iv)

                           pārbaužu neveikšana, lai mazinātu kļūdu risku pirms sarunu procedūras uzsākšanas, kas savukārt nenodrošināja labāko līdzekļu atdevi, jo bija kļūdas līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju piemērošanā;

               5.

               pieņem zināšanai arī to, ka divās citās sarunu iepirkumu procedūrās par iepirkumu no viena piegādātāja EUR 5 300 000 un EUR 4 000 000 apmērā, uzsākot procedūru, atkal tika pieļautas vairākas kļūdas, piemēram:

                           i)

                           netika izsludināts oficiāls konkurss;

                           ii)

                           iepriekš netika sagatavotas tehniskās specifikācijas;

                           iii)

                           pirms sarunu sākuma tehniskajās specifikācijās netika skaidri definēti konkursa rezultātā iegādājamie izstrādājumi;

                           iv)

                           nebija iecelta vērtēšanas komiteja;

                           v)

                           nebija izstrādāts vērtēšanas ziņojums;

               6.

               tāpēc ņem vērā, ka Aģentūra nav ievērojusi attiecīgajos iepirkumu reglamentējošajos noteikumos minētās dažādās prasības;

               7.

               nespēj piekrist tam, ka Aģentūra nevarēja izveidot kontroles sistēmu, lai savlaicīgi novērstu vai konstatētu iepriekšminētās pastāvīgās kļūdas, kas mazina Aģentūras pārskatu pamatā esošo darījumu likumību un pareizību; līdz ar to mudina Aģentūru uzlabot iepirkuma procedūru kvalitāti, lai novērstu Revīzijas palātas konstatētās nepilnības;

               8.

               aicina Aģentūru izstrādāt daudzgadu iepirkuma plānu, ar kuru ir jānodrošina stingrāka tehniskā un procesuālā kontrole, un līdz 2011. gada 30. jūnijam par to atskaitīties budžeta izpildes apstiprinātājiestādei;

               9.

               aicina Aģentūru nodrošināt, ka pirms līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas tiek pārbaudīti iepirkuma procedūru rezultāti; pauž cerību, ka vienmēr būs sagatavotas tehniskās specifikācijas, kurās būtu ņemti vērā Revīzijas palātas konstatējumi;

      Apropriāciju pārnešana

               10.

               pauž bažas, ka Revīzijas palāta ir norādījusi uz EUR 19 500 000 pārnešanu (38 % Aģentūras saistību) un ka aptuveni EUR 14 800 000 no pārnestās summas bija paredzētas gada beigās vēl neīstenotiem pasākumiem (vai dažos gadījumos par nesaņemtām precēm); uzsver, ka šāds stāvoklis liecina par kavēšanos to darbību izpildē, kuras finansē no Aģentūras budžeta II sadaļas (Ēkas, aprīkojums un dažādi darbības izdevumi), un ka Aģentūra neievēro budžeta gada pārskata principu; ir izvērtējis Aģentūras atbildi uz Revīzijas palātas konstatējumiem un atzinīgi vērtē Aģentūras centienus samazināt pārnesto līdzekļu apjomu; mudina Aģentūru turpināt šo procesu, lai pilnībā ievērotu gada pārskata principu;

               11.

               norāda, ka Revīzijas palāta jau iepriekšējos finanšu gados konstatēja pārnešanu lielā apjomā, un pauž bažas, ka šāds stāvoklis ir pretrunā gada pārskata principam; pauž īpašas bažas par to, ka no 2008. gada budžeta pārnesto un atcelto apropriāciju summas ir sasniegušas attiecīgi EUR 36 000 000 (19,7 % no 2008. gada budžeta) un EUR 9 700 000 (5,3 % no 2008. gada budžeta);

      Ieņēmumi no maksām

               12.

               aicina Aģentūru labāk koordinēt finanšu un zinātnisko dienestu darbību, lai novērstu iekasēšanas rīkojumu nepieņemami ilgo iesniegšanas termiņa pārsniegšanu; norāda – Revīzijas palāta ir atklājusi, ka divi iekasēšanas rīkojumi (EUR 226 200 un EUR 110 200) no desmit pārbaudītajiem bija ļoti novēloti (attiecīgais kavējums bija 21 un 5 mēneši), pārkāpjot Aģentūras iekšējos noteikumus;

               13.

               uzsver, ka Aģentūras budžets tiek finansēts gan no Savienības budžeta, gan no farmācijas nozares uzņēmumu maksājumiem par Savienības tirdzniecības atļaujas piešķiršanu vai tās pagarināšanu; tomēr norāda, ka Savienības budžeta ieguldījums ir tikai 18,7 % no Aģentūras kopējā budžeta un ka gadu gaitā tas ir samazinājies (piemēram, 2005. gadā šis ieguldījums bija 22,7 %); uzsver, ka kopējais Aģentūras rīcībā esošais budžets bija EUR 194 389 000;

      Ārvalstu valūtas maiņas līgumi

               14.

               cer, ka Aģentūra piesardzīgi īstenos savu ilgtermiņa politiku attiecībā uz valūtas maiņas nākotnes darījumu līgumu, lai daļu sava administratīvā budžeta aizsargātu pret neizdevīgām sterliņu mārciņas maiņas kursa svārstībām; pauž cerību, ka Aģentūra spēs piesardzīgi pārvaldīt šādus darījumus, lai izvairītos no valūtas maiņas radītajiem zaudējumiem, kas 2009. gadā, piemēram, bija EUR 900 000; norāda, ka Revīzijas palāta šo faktu ir konstatējusi vairākkārt; prasa Aģentūrai nekavējoties informēt Parlamenta kompetento komiteju par tās pārskatīto finanšu pārvaldības politiku; uzraudzīs pārskatīto finanšu pārvaldības politiku;

               15.

               pieņem zināšanai Aģentūras sniegto informāciju, ka Aģentūras Revīzijas padomdevēja komiteja ir pārskatījusi, pieņēmusi un oficiāli apstiprinājusi finanšu pārvaldības politiku; aicina Aģentūru līdz 2011. gada 30. jūnijam sniegt Parlamentam pārskatu par pārskatītās finanšu pārvaldības politikas īstenošanu;

      Darbības rādītāji

               16.

               uzskata, ka tādu izveidoto sistēmu atbilstības un efektivitātes novērtējums, ar kurām Aģentūrā palīdz zinātniski konsultēt attiecībā uz cilvēkiem domātām zālēm, ir svarīgs instruments, lai noteiktu Aģentūras darbības efektivitāti; atzīst, ka IRD veica revīziju un atklāja šajā jomā nozīmīgus trūkumus;

      Interešu konfliktu pārvaldība

               17.

               uzskata par nepieņemamu, ka Aģentūra attiecīgos noteikumus nepiemēro efektīvi, jo šajā gadījumā nav pilnīgi nekādu garantiju, ka cilvēkiem domātās zāles izvērtē neatkarīgi eksperti; norāda, ka agrākajos IRD gada revīzijas ziņojumos par Aģentūru bija formulēti 12 “ļoti nozīmīgi” ieteikumi un viens “ārkārtīgi nozīmīgs” ieteikums, ka lielākā daļa no tiem attiecas uz ekspertu neatkarību un 2009. gadā vēl nebija īstenoti, kaut arī senākais ieteikums tika formulēts jau 2005. gadā;

               18.

               pieņem zināšanai Aģentūras bijušā izpilddirektora pāriešanu darbā konsultāciju uzņēmumā, kurā tiek sniegti padomi cita starpā arī farmācijas uzņēmumiem par to, kā izstrādāt jaunas zāles un paātrināt to ieviešanu tirgū; uzsver, ka šāda darba maiņa rada šaubas par Aģentūras faktisko neatkarību; norāda, ka Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu (6) 16. pantā valdei ir paredzēta plaša rīcības brīvība attiecībā uz šādas situācijas atļaušanu vai aizliegšanu; norāda, ka pēc tam, kad valde piekrita bijušā Aģentūras izpilddirektora turpmākajai pārejai citā darbā, tā tomēr nolēma ierobežot viņa jauno un turpmāko profesionālo darbību; tāpēc aicina Aģentūru līdz 2011. gada 30. jūnijam sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei ziņojumu par visiem tiem līdzīgajiem gadījumiem, kas ir fiksēti kopš Aģentūras izveides, un rūpīgi paskaidrot katru lēmumu, ko valde šajos gadījumos ir pieņēmusi;

               19.

               uzskata par nepieņemamu, ka Aģentūra, nosakot valdes un komiteju locekļiem, ekspertiem un Aģentūras personālam piemērojamus neatkarības un konfidencialitātes principus un pamatnostādnes, pienācīgi neievēro pati savu rīcības kodeksu; cer, ka Aģentūra, pirms attiecībā uz konkrēto produktu iecelt projekta grupas vadītāju, rūpīgi izvērtēs darbinieku deklarēto interešu iespējamo ietekmi uz viņu objektivitāti un neatkarību; papildus tam Aģentūru mudina dokumentēt un izvērtēt savas pārbaudes un arhivēt attiecīgos lēmumus par iecelšanu, kuriem ir jābūt publicētiem tās tīmekļa vietnē;

               20.

               uzsver, ka Aģentūras reputācija varētu ciest, ja tās vērtējumus varētu apšaubīt iespējamo interešu konfliktu dēļ;

               21.

               mudina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to, ko Aģentūra kopš savas izveides ir darījusi, lai nodrošinātu ekspertu neatkarību;

               22.

               pauž neizpratni par to, ka ekspertu neatkarības izvērtēšanas trūkumi nav minēti Revīzijas palātas kopš 2006. gada izstrādātajos ziņojumos par Aģentūras gada pārskatiem;

               23.

               prasa informāciju par to, kā tika pārbaudīta to ekspertu un darbinieku neatkarība, kas izskatīja visas benfluoreksa grupas zāles, un kā tika pārbaudītas viņu deklarētās intereses;

      Procedūras, ar kurām palīdz zinātniski vērtēt cilvēkiem domātās zāles

               24.

               uzskata par nepieņemamu to, ka Aģentūra cilvēkiem domāto zāļu dokumentos iekļauj nepilnīgu informāciju; šajā ziņā mudina Aģentūru nodrošināt vienkāršu svarīgākās informācijas ieguvi un visu nepieciešamo pamatnostādņu izstrādi par arhivēšanas sistēmu;

               25.

               turklāt aicina Aģentūru saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 726/2004 pabeigt un regulāri atjaunināt Eiropas ekspertu datubāzes un par to informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi; papildus tam mudina Aģentūru uzstādīt SIAMED un izstrādājumu pārskata datubāzes, lai būtu iespējams ātri iegūt pilnvērtīgu informāciju;

      Aģentūras un valstu kompetento iestāžu loma

               26.

               mudina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par noteikumiem ar dalībvalstīm noslēgtajā nolīgumā par dalībvalstu kompetento iestāžu nozīmi un kompetences nodošanu tām attiecībā uz jautājumiem, ar kuriem Aģentūra kopš šā nolīguma stāšanās spēkā ir saskārusies, piemēram, komiteju, ekspertu un vērtēšanas procesa neatkarība, un par nolīguma īstenošanas pakāpi, tostarp sniegt sīki izstrādātu pārskatu par tā izpildes posmiem; uzskata, ka Aģentūra atbild par jau pastāvošu procedūru īstenošanu attiecībā uz savu ekspertu interešu konfliktu noskaidrošanu un novēršanu, kamēr šis ar dalībvalstīm noslēgtais nolīgums nav izpildīts pilnībā;

      Zinātniskās konsultācijas

               27.

               atzinīgi vērtē Aģentūras centienus sniegt lielāku skaitu zinātnisko konsultāciju agrīnos jaunu zāļu izstrādes posmos un ieviest pasākumus, ar kuriem tiktu paātrināta sabiedrības veselībai ļoti nozīmīgu zāļu novērtēšana un Telematics programmu izstrāde un īstenošana;

      Cilvēkresursu pārvaldība

               28.

               aicina Aģentūru nodrošināt to, ka sensitīvo uzdevumu veikšanu neuztic pagaidu darbiniekiem; pieņem zināšanai, ka Aģentūra pieņem darbā pagaidu darbiniekus (32 darbiniekus 2009. gadā), ja kandidāti iztur līgumdarbiniekiem paredzēto pārbaudījumu, un ka daži pagaidu darbinieki veic sensitīvus uzdevumus vai ir tiesīgi iegūt konfidenciālu informāciju; uzsver iespējamo drošības režīma pārkāpumu risku, ja pagaidu darbiniekiem ir tiesības izmantot konfidenciālu informāciju vai ja viņi nepārzina obligātās procedūras;

               29.

               aicina Aģentūru pilnveidot darbā pieņemšanas procesu un nodrošināt, ka tās dokumentu aprite tiek pareizi pārvaldīta; pieņem zināšanai, ka IRD šajā jomā atklāja nepilnības; uzsver arī to, ka nepietiekamā darbā pieņemšanas procedūru dokumentēšana samazina Aģentūras iespējas reaģēt uz apgalvojumiem par nevienlīdzīgu attieksmi pret kandidātiem un/vai patvaļīgi pieņemtiem lēmumiem par darbinieku pieņemšanu darbā; vēl uzskata – tā kā konkurence ir ierobežota, darbā var netikt pieņemti labākie darbinieki un cilvēku un finanšu resursi var tikt izlietoti nelietderīgi;

      Iekšējā revīzija

               30.

               uzskata par nepieņemamu to, ka izpilddirektora 2010. gada 13. maija ticamības deklarācijā nav nekādu atrunu un ka līdz ar to nav ievērotas no Aģentūras pieņemtā rīcības kodeksa izrietošās saistības attiecībā uz IRD un Revīzijas palātas ticamības apliecinājumiem;

               31.

               norāda, ka izpilddirektoram ir pienākums budžeta izpildes apstiprinātājiestādei paredzētajā ziņojumā iekļaut kopsavilkumu par IRD ziņojumu saturu, piemēram, par:

                           i)

                           IRD veikto iekšējo revīziju skaitu un veidiem;

                           ii)

                           visiem formulētajiem ieteikumiem (arī par tādiem, kurus Aģentūra varētu noraidīt); un

                           iii)

                           visiem pasākumiem, kas veikti, pamatojoties uz šiem ieteikumiem;

                     jautā, vai šie noteikumi tika ievēroti iepriekšējos gados, un prasa, lai līdz 2011. gada 30. jūnijam Aģentūra pārsūta budžeta izpildes apstiprinātājiestādei IRD ziņojumus, sākot no 2007. gada;

               32.

               norāda uz Aģentūras ierosmi sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei IRD iekšējās revīzijas gada pārskatu par Aģentūras darbību; uzskata, ka tai vajadzētu būt parastai pārredzamības praksei, un cer, ka visas pārējās aģentūras to ņems vērā;

               33.

               atzīst, ka no 32 IRD ieteikumiem viens ir “ārkārtīgi nozīmīgs” un attiecas uz īstenošanas procedūrām, kurās piedalās eksperti, un divpadsmit ir “ļoti nozīmīgi” un galvenokārt skar cilvēkresursu pārvaldību, darbinieku interešu konfliktu novēršanu un citas procedūras, kuras palīdz Aģentūrā zinātniski izvērtēt cilvēkiem domātās zāles; tāpēc aicina Aģentūru nekavējoties pilnībā informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo ieteikumu saturu; mudina Aģentūru ātri ieviest IRD ieteikumus un budžeta izpildes apstiprinātājiestādei iesniegt pilnīgu pārskatu par noteiktajiem un veiktajiem pasākumiem, lai līdz 2011. gada 30. jūnijam minētos ieteikumus pienācīgi izpildītu; papildus tam aicina Revīzijas palātu uzraudzīt un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veikto pasākumu efektivitāti;

      Darbības, kas Aģentūrai jāveic līdz 2011. gada 30. jūnijam

               34.

               mudina Aģentūras izpilddirektoru kopīgi ar IRD veikt rūpīgu spēkā esošo procedūru efektīvas izmantošanas pārbaudi attiecībā uz visu tās darbinieku un ekspertu interešu konfliktu noskaidrošanu un novēršanu un līdz 2011. gada 30. jūnijam informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šīs pārbaudes rezultātiem;

               35.

               pauž cerību, ka Aģentūras valde ātri pieņems rīcības plānu, lai novērstu iepirkuma procedūras trūkumus; īpaši aicina Aģentūras izpilddirektoru sadarbībā ar IRD un uzraugošo ģenerāldirektorātu izstrādāt šo rīcības plānu, kurā būtu paredzētas konkrētas īstenošanas darbības un grafiks; vēlas, lai Aģentūra šos konkrētos pasākumus darītu zināmus budžeta izpildes apstiprinātājiestādei līdz 2011. gada 30. jūnijam;

               36.

               līdz ar to aicina Aģentūru līdz 2011. gada 30. jūnijam informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par veiktajiem pasākumiem un panāktajiem uzlabojumiem visos šajos problēmjautājumos;

               37.

               saistībā ar lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajiem citiem horizontāla rakstura konstatējumiem norāda uz 2011. gada 10. maija rezolūciju (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 28. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (5)  OV L 252, 25.9.2010., 164. lpp.

      (6)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

      (7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0163 (sk. šā Oficiālā Vēstneša 269. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2011/411/KĀDP ( 2011. gada 12. jūlijs ), ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus un atceļ Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP

text:
               13.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 183/16

         PADOMES LĒMUMS 2011/411/KĀDP
   (2011. gada 12. jūlijs),
   ar ko nosaka Eiropas Aizsardzības aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus un atceļ Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. un 45. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Aizsardzības aģentūra (turpmāk “Aģentūra”) tika izveidota ar Padomes Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP (1) (turpmāk “Vienotā rīcība 2004/551/KĀDP”), un tās uzdevums ir atbalstīt Padomes un dalībvalstu centienus uzlabot Savienības aizsardzības potenciālās iespējas krīzes pārvarēšanas jomā un atbalstīt Eiropas drošības un aizsardzības politiku.

               (2)

               Eiropas Drošības stratēģijā, ko 2003. gada 12. decembrī ir apstiprinājusi Eiropadome, aizsardzības aģentūras izveide ir atzīta par nozīmīgu soli elastīgāku un efektīvāku Eiropas militāro resursu attīstībā.

               (3)

               2008. gada 11. decembra ziņojumā par Eiropas Drošības stratēģijas īstenošanu ir apstiprināts, ka Aģentūrai ir galvenā nozīme kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) būtiskāko aizsardzības spēju veidošanā.

               (4)

               Vienotā rīcība 2004/551/KĀDP būtu jāatceļ un jāaizstāj, lai ņemtu vērā ar Lisabonas Līgumu izdarītos grozījumus Līgumā par Eiropas Savienību (LES).

               (5)

               LES 45. pantā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumu, kurā nosaka Aģentūras statūtus, atrašanās vietu un darbības noteikumus un kurā būtu jāņem vērā dalībvalstu efektīvas dalības līmenis Aģentūras darbībās.

               (6)

               Aģentūrai būtu jāsniedz ieguldījums kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP), jo īpaši KDAP, īstenošanā.

               (7)

               Aģentūras struktūrai vajadzētu būt tādai, lai tā varētu reaģēt uz Savienības un tās dalībvalstu operacionālajām vajadzībām KDAP jomā un – ja nepieciešams uzdevumu izpildē – cieši sadarboties ar trešām valstīm, organizācijām un struktūrām.

               (8)

               Aģentūrai būtu jāizveido ciešas darba attiecības ar jau esošiem pasākumiem, grupējumiem un organizācijām, piemēram, tiem, kas izveidoti saskaņā ar Nodomu protokola pamatnolīgumu (turpmāk “LoI pamatnolīgums”), kā arī ar Organisation Conjointe de Coopération en matière d’Armement (OCCAR) un Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA).

               (9)

               Saskaņā ar LES 18. panta 2. punktu Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) vajadzētu būt vienai no galvenajām lomām Aģentūrā un būtu jānodrošina vajadzīgā saikne starp Aģentūru un Padomi.

               (10)

               Padomei, veicot politisku uzraudzību un veidojot politiku, būtu jādod pamatnostādnes Aģentūrai.

               (11)

               Ņemot vērā to būtību, gan Aģentūras finanšu shēmas pieņemšana, kā minēts 4. panta 4. punktā, gan administratīvo pasākumu noslēgšana starp Aģentūru un trešām valstīm, organizācijām un struktūrām ir jāapstiprina Padomei, lēmumu pieņemot vienprātīgi.

               (12)

               Pieņemot pamatnostādnes un lēmumus attiecībā uz Aģentūras darbību, Padomei būtu jātiekas aizsardzības ministru līmenī.

               (13)

               Jebkuras Padomes pieņemtas pamatnostādnes vai lēmumi, kuri attiecas uz Aģentūras darbību, būtu jāsagatavo saskaņā ar LESD 240. pantu.

               (14)

               Būtu jāpaliek neskartai Padomes darba sagatavošanas struktūru un padomdevēju struktūru kompetencei, jo īpaši Pastāvīgo pārstāvju komitejas kompetencei saskaņā ar LESD 240. pantu, Politikas un drošības komitejas (PDK) kompetencei saskaņā ar LES 38. pantu un ES Militārās komitejas (ESMK) kompetencei.

               (15)

               Izstrādājot Padomes lēmumus, kas attiecas uz Aģentūru, valstu bruņojuma jomas vadītājiem, aizsardzības spēju jomas vadītājiem, pētniecības un tehnoloģiju jomas vadītājiem un aizsardzības politikas jomas vadītājiem būtu jāsaņem ziņojumi un jādod ieguldījums viņu kompetencē esošu jautājumu risināšanā.

               (16)

               Aģentūrai vajadzētu būt tādam tiesību subjektam, lai tā varētu veikt savus uzdevumus un sasniegt savus mērķus, vienlaikus saglabājot ciešu saikni ar Padomi un pilnīgi ievērojot Eiropas Savienības un tās iestāžu atbildības jomas.

               (17)

               Būtu jānodrošina, ka Aģentūras pārvaldītajos budžetos noteiktos gadījumos var veikt iemaksas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai segtu izdevumus, kas nav administratīvie izdevumi, pilnībā ievērojot noteikumus, procedūras un lēmumu pieņemšanas procesus, kas attiecas uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu, tostarp LES 41. panta 2. punktu.

               (18)

               Lai gan Aģentūrā var iesaistīties visas dalībvalstis, tai būtu arī jānodrošina iespēja konkrētām dalībvalstu grupām izveidot ad hoc projektus vai programmas.

               (19)

               Ņemot vērā Padomes lēmumu par pastāvīgas strukturētas sadarbības izveidi atbilstīgi LES 42. panta 6. punktam un 46. pantam un atbilstīgi LES un LESD pievienotajam 10. protokolam par pastāvīgu strukturētu sadarbību, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienību 42. pantu, Aģentūrai būtu jāatbalsta pastāvīgas strukturētas sadarbības īstenošana.

               (20)

               Aģentūrai vajadzētu būt lēmumu pieņemšanas procedūrām, kas tai ļautu efektīvi pildīt savus pienākumus, vienlaikus ievērojot iesaistīto dalībvalstu drošības un aizsardzības politiku.

               (21)

               Aģentūrai būtu jāpilda savi uzdevumi, pilnībā ievērojot LES 40. pantu.

               (22)

               Aģentūrai būtu jādarbojas, pilnībā ievērojot Padomes drošības standartus un noteikumus.

               (23)

               Saskaņā ar 5. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā. Tāpēc Dānijai šis lēmums nebūs būt saistošs,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   I   NODAĻA

      AĢENTŪRAS IZVEIDE, UZDEVUMS UN PIENĀKUMI

   1. pants
   Izveide
   1.   Aģentūra aizsardzības potenciālo iespēju attīstības, pētniecības, iegādes un bruņojuma jomā (turpmāk “Eiropas Aizsardzības aģentūra” vai “Aģentūra”), kas sākotnēji izveidota ar Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP, un turpina darbu saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem noteikumiem.
   2.   Aģentūra darbojas Padomes pakļautībā, atbalstot KĀDP un KDAP, vienotā Eiropas Savienības iestāžu sistēmā un neskarot ES iestāžu un Padomes struktūru atbildību. Aģentūras uzdevums neskar Savienības kompetenci, tādējādi pilnībā ievērojot LES 40. pantu.
   3.   Aģentūra ir atvērta visām dalībvalstīm, kas vēlas tajā darboties. Dalībvalstis, kuras šā lēmuma pieņemšanas laikā jau darbojas Aģentūrā, turpina būt iesaistītās dalībvalstis.
   4.   Jebkura dalībvalsts, kas vēlas iesaistīties Aģentūras darbā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā vai kas vēlas no Aģentūras izstāties, paziņo par savu nodomu Padomei un informē AP. Visus vajadzīgos šādas iesaistīšanās vai izstāšanās tehniskos un finanšu noteikumus nosaka 8. pantā minētā valde.
   5.   Aģentūras mītne atrodas Briselē.
   2. pants
   Uzdevums
   1.   Aģentūras uzdevums ir atbalstīt Padomes un dalībvalstu centienus uzlabot ES aizsardzības spējas krīzes pārvarēšanas jomā un atbalstīt KDAP, kāda tā ir šobrīd un tiks veidota turpmāk.
   2.   Aģentūra apzina operacionālās vajadzības, sekmē pasākumus to nodrošināšanai, veicina aizsardzības nozares rūpnieciskās un tehnoloģiskās bāzes stiprināšanai nepieciešamo pasākumu noteikšanu un, vajadzības gadījumā, to īstenošanu, piedalās Eiropas aizsardzības spēju un bruņojuma politikas noteikšanā un palīdz Padomei izvērtēt militāro spēju uzlabošanos.
   3.   Aģentūras uzdevums neskar dalībvalstu kompetenci aizsardzības jautājumos.
   3. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               a)

               “iesaistītās dalībvalstis” ir tās Eiropas Savienības dalībvalstis, kas darbojas Aģentūrā,

               b)

               “dalībvalstis, kas dod ieguldījumu” ir tās iesaistītās Eiropas Savienības dalībvalstis, kas dod ieguldījumu kādā konkrētā Aģentūras projektā vai programmā.

         4. pants
   Politiskā uzraudzība un kārtība, kādā iesniedz ziņojumus Padomei
   1.   Aģentūra darbojas ar Padomes pilnvarojumu un tās politiskajā uzraudzībā, regulāri sniedzot tai ziņojumus un regulāri saņemot no tās pamatnostādnes.
   2.   Aģentūra regulāri ziņo Padomei par savām darbībām un jo īpaši:

               a)

               katru gadu novembrī iesniedz Padomei ziņojumu par Aģentūras darbībām attiecīgajā gadā un informē par Aģentūras nākamā gada darba programmas un budžetu elementiem;

               b)

               ņemot vērā Padomes lēmumu par pastāvīgas strukturētas sadarbības izveidi, vismaz reizi gadā sniedz Padomei informāciju par ieguldījumu, ko Aģentūra devusi izvērtēšanas darbībās saistībā ar pastāvīgu strukturētu sadarbību, kā minēts 5. panta 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā.

         Aģentūra laikus informē Padomi par būtiskiem jautājumiem, kas iesniedzami valdei lēmumu pieņemšanai.
   3.   Padome, apspriedusies ar PDK vai citu attiecīgu kompetentu Padomes struktūru, ar vienprātīgu lēmumu reizi gadā sniedz pamatnostādnes attiecībā uz Aģentūras darbu, jo īpaši saistībā ar tās darba programmu. Aģentūras darba programmu izveido saskaņā ar minētajām pamatnostādnēm.
   4.   Padome katru gadu ar vienprātīgu lēmumu apstiprina Aģentūras finanšu shēmu nākamajiem trim gadiem. Minētajā finanšu shēmā tiek izklāstītas saskaņotas prioritātes, kas attiecas uz Aģentūras trīs gadu darba plānu, un ar to nosaka juridiski saistošu maksimālo apjomu pirmajam gadam un plānotos skaitļus otrajam un trešajam gadam. Aģentūra katru gadu, vēlākais, 31. martā iesniedz izskatīšanai valdē finanšu shēmas projektu un ar to saistīto darba plānu.
   5.   Aģentūra var sniegt Padomei un Komisijai ieteikumus, ja tas vajadzīgs Aģentūras uzdevuma izpildei.
   5. pants
   Funkcijas un pienākumi
   1.   Pildot savas funkcijas un pienākumus, Aģentūra ievēro Savienības un ES iestāžu citu kompetenci.
   2.   Aģentūras funkciju un uzdevumu izpilde neskar dalībvalstu kompetenci aizsardzības jautājumos.
   3.   Ievērojot pakļautību Padomei, Aģentūrai ir šādi uzdevumi:

               a)

               palīdzēt noteikt mērķus, kas dalībvalstīm jāsasniedz militāro spēju jomā, un novērtēt to, kā dalībvalstis ievēro saistības attiecībā uz šīm spējām, jo īpaši:

                           i)

                           kopā ar kompetentajām Padomes struktūrām, tostarp ESMK, un izmantojot, inter alia, Spēju attīstības mehānismu un ikvienu turpmāku mehānismu, apzinot ES turpmākās vajadzības aizsardzības spēju jomā;

                           ii)

                           koordinējot to, kā tiek īstenots spēju attīstības plāns un ikviens turpmāks plāns;

                           iii)

                           atbilstīgi dalībvalstu apstiprinātiem kritērijiem izvērtējot to, kā dalībvalstis ievēro saistības attiecībā uz šīm spējām, inter alia, izmantojot spēju attīstības plāna procesu un Spēju attīstības mehānismu un ikvienu turpmāku instrumentu;

               b)

               sekmēt operatīvo vajadzību saskaņošanu un efektīvu, atbilstīgu iepirkumu metožu pieņemšanu, jo īpaši:

                           i)

                           veicinot un koordinējot militāro prasību saskaņošanu;

                           ii)

                           veicinot rentablu un efektīvu iepirkumu, apzinot un izplatot labāko pieredzi;

                           iii)

                           nodrošinot novērtējumu finanšu prioritātēm aizsardzības spēju attīstīšanas un iegūšanas jomā;

               c)

               ierosināt daudzpusējus projektus, lai sasniegtu mērķus militāro spēju jomā, nodrošināt dalībvalstu īstenoto programmu koordināciju un īpašu sadarbības programmu pārvaldību, jo īpaši:

                           i)

                           sekmējot un ierosinot jaunus daudzpusējas sadarbības projektus;

                           ii)

                           nosakot un ierosinot sadarbību operatīvajā jomā;

                           iii)

                           koordinējot jau esošas programmas, ko īsteno dalībvalstis;

                           iv)

                           pēc dalībvalstu lūguma uzņemoties atbildību par konkrētu programmu pārvaldību;

                           v)

                           pēc dalībvalstu lūguma izstrādājot programmas, ko pārvaldītu, izmantojot OCCAR vai citus atbilstīgus instrumentus;

               d)

               atbalstīt aizsardzības tehnoloģiju izpēti, kā arī koordinēt un plānot kopīgus pētījumus un tehnisku risinājumu izpēti atbilstīgi nākotnes operacionālajām vajadzībām, jo īpaši:

                           i)

                           veicinot, vajadzības gadījumā saistībā ar Kopienas pētniecības darbībām, tādu pētniecību, kas spētu nodrošināt turpmākas ar aizsardzības un drošības spējām saistītas vajadzības, un tādējādi stiprināt Eiropas rūpniecisko un tehnisko potenciālu šajā jomā;

                           ii)

                           efektīvāk sekmējot mērķtiecīgus kopīgus pētījumus un tehnoloģijas aizsardzības jomā;

                           iii)

                           ar pētījumu un projektu starpniecību sekmējot pētniecību un tehnoloģijas aizsardzības jomā;

                           iv)

                           pārraugot pētniecības un tehnoloģiju līgumus aizsardzības jomā;

                           v)

                           sadarbībā ar Komisiju maksimāli uzlabojot ar aizsardzības un civilo vai aizsardzības pētniecības programmu savstarpēju papildināmību un sinerģiju;

               e)

               palīdzēt noteikt un, vajadzības gadījumā, īstenot jebkuru derīgu pasākumu aizsardzības nozares rūpnieciskās un tehnoloģiskās bāzes stiprināšanai un militāro izdevumu efektivitātes uzlabošanai, jo īpaši:

                           i)

                           palīdzot izveidot starptautiskā vidē konkurētspējīgu Eiropas aizsardzības ekipējuma tirgu, neskarot iekšējā tirgus noteikumus un Komisijas kompetenci minētajā jomā;

                           ii)

                           izstrādājot atbilstīgu politiku un stratēģijas, apspriežoties ar Komisiju un attiecīgās rūpniecības nozares pārstāvjiem;

                           iii)

                           apspriežoties ar Komisiju, Aģentūras uzdevumos iekļaut to, lai panāktu attiecīgu procedūru izstrādi un saskaņošanu ES mērogā;

               f)

               ņemot vērā Padomes lēmumu par pastāvīgas strukturētas sadarbības izveidi, atbalstīt minēto sadarbību, jo īpaši:

                           i)

                           sekmējot būtiskākās kopējās vai Eiropas spēju attīstības iniciatīvas;

                           ii)

                           palīdzot regulāri novērtēt iesaistīto dalībvalstu ieguldījumu attiecībā uz spējām, jo īpaši ieguldījumu, kas dots saskaņā ar kritērijiem, kuri jāizveido, inter alia pamatojoties uz 2. pantu LES un LESD pievienotajā 10. protokolā par pastāvīgu strukturētu sadarbību, un vismaz reizi gadā ziņojot par to.

         6. pants
   Tiesību subjekta statuss
   Aģentūrai ir tāds tiesību subjekta statuss, kas vajadzīgs tās funkciju veikšanai un mērķu sasniegšanai. Dalībvalstis nodrošina to, ka Aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko attiecīgo valstu tiesību akti piešķir juridiskām personām. Aģentūra var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā. Aģentūrai ir tiesības slēgt līgumus ar privātām vai publiskām struktūrām vai organizācijām.
   II   NODAĻA

      AĢENTŪRAS STRUKTŪRA UN PERSONĀLS

   7. pants
   Aģentūras vadītājs
   1.   Aģentūras vadītājs ir Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP).
   2.   Aģentūras vadītājs ir atbildīgs par Aģentūras vispārējo organizāciju un darbību, un nodrošina to, ka izpilddirektors, kas sniedz ziņojumus Aģentūras vadītājam, īsteno Padomes sniegtās pamatnostādnes un valdes lēmumus.
   3.   Aģentūras vadītājs sniedz Padomei Aģentūras ziņojumus, kā noteikts 4. panta 2. punktā.
   4.   Aģentūras vadītājs atbild par administratīvu pasākumu saskaņošanu ar trešām valstīm un citām organizācijām, grupējumiem vai struktūrām saskaņā ar valdes sniegtajiem norādījumiem. Saskaņā ar valdes apstiprinātiem pasākumiem Aģentūras vadītājs ir atbildīgs par pienācīgu darba attiecību nodibināšanu ar tiem.
   8. pants
   Valde
   1.   Aģentūras lēmējinstance ir valde, kurā ir pa vienam pārstāvim no katras iesaistītās dalībvalsts, kas ir pilnvarots valdības vārdā uzņemties saistības, un viens Komisijas pārstāvis. Valde darbojas saskaņā ar Padomes sniegtajām pamatnostādnēm.
   2.   Valdē tiekas iesaistīto dalībvalstu aizsardzības ministri vai to pārstāvji. Katru gadu valde notur vismaz divas aizsardzības ministru sanāksmes.
   3.   Aģentūras vadītājs sasauc un vada valdes sanāksmes. Aģentūras vadītājs sasauc sanāksmi viena mēneša laikā, ja kāda iesaistītā dalībvalsts to lūdz.
   4.   Aģentūras vadītājs var deleģēt pilnvaras vadīt aizsardzības ministru pārstāvju līmeņa valdes sanāksmes.
   5.   Valde var sanākt īpašos sastāvos (piemēram, valstu bruņojuma jomas vadītāji, aizsardzības spēju vadītāji, pētniecības un tehnoloģiju jomas vadītāji vai aizsardzības politikas jomas vadītāji).
   6.   Valdes sanāksmēs piedalās:

               a)

               10. pantā minētais Aģentūras izpilddirektors vai viņa pārstāvis;

               b)

               ESMK priekšsēdētājs vai viņa pārstāvis;

               c)

               Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) pārstāvji.

         7.   Kopējas ieinteresētības jautājumos valde var nolemt uzaicināt:

               a)

               NATO ģenerālsekretāru vai viņa ieceltu pārstāvi;

               b)

               vadītājus/priekšsēdētājus citiem pasākumiem, grupējumiem vai organizācijām, kuru darbība ir saistīta ar Aģentūras darbību (piemēram, tiem, kas izveidoti saskaņā ar LoI pamatnolīgumu, kā arī OCCAR un EKA);

               c)

               vajadzības gadījumā, citu trešo personu pārstāvjus.

         9. pants
   Valdes pienākumi un pilnvaras
   1.   Saskaņā ar 4. panta 1. punktā minētajām Padomes sniegtajām pamatnostādnēm valde:

               a)

               apstiprina Padomei iesniedzamos ziņojumus;

               b)

               pamatojoties uz Aģentūras vadītāja iesniegtu projektu, un ne vēlāk kā katra gada 31. decembrī, apstiprina Aģentūras darba programmu nākamajam gadam;

               c)

               ne vēlāk kā katra gada 31. decembrī apstiprina Aģentūras vispārējo budžetu, iekļaujoties Padomes noteiktajā Aģentūras finanšu shēmā;

               d)

               apstiprina Aģentūras ad hoc projektu vai programmu izveidi saskaņā ar 19. pantu;

               e)

               ieceļ izpilddirektoru un ne vairāk kā divus viņa vietniekus;

               f)

               pieņem lēmumu, ka viena vai vairākas dalībvalstis saskaņā ar 17. pantu uztic Aģentūrai konkrētu tās kompetencē esošo darbību administratīvo un finanšu pārvaldību;

               g)

               apstiprina jebkādus ieteikumus Padomei vai Komisijai;

               h)

               pieņem Aģentūras reglamentu;

               i)

               var grozīt Aģentūras vispārējā budžeta izpildes finanšu noteikumus;

               j)

               var grozīt noteikumus un normas, kas piemērojami attiecībā uz līgumdarbiniekiem un valstu norīkotiem ekspertiem;

               k)

               nosaka 1. panta 4. punktā minētos tehniskos un finanšu noteikumus attiecībā uz dalībvalstu iesaistīšanos vai izstāšanos;

               l)

               pieņem norādījumus par Aģentūras vadītāja veiktu administratīvu pasākumu saskaņošanu;

               m)

               apstiprina 22. panta 1. punktā izklāstītos ad hoc pasākumus;

               n)

               paredz administratīvus pasākumus starp Aģentūru un trešām personām, kā minēts 24. panta 1. punktā;

               o)

               apstiprina gada pārskatus un bilanci;

               p)

               pieņem visus citus attiecīgos lēmumus, kas saistīti ar Aģentūras uzdevumu izpildi.

         2.   Ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi, Valde pieņem lēmumus ar kvalificētu balsu vairākumu. Iesaistīto dalībvalstu balsis vērtē saskaņā ar LES 16. panta 4. un 5. punktu. Balsošanā piedalās tikai iesaistīto dalībvalstu pārstāvji.
   3.   Ja kāds no iesaistīto dalībvalstu pārstāvjiem valdē paziņo, ka svarīgu un pamatotu iemeslu dēļ, kas saistīti ar valsts politiku, viņš vēlas iebilst pret kāda lēmuma pieņemšanu ar kvalificētu balsu vairākumu, balsošana nenotiek. Šis pārstāvis var ar Aģentūras vadītāja starpniecību nodot lietu Padomei, lai tā pēc vajadzības sniegtu valdei pamatnostādnes. Arī valde ar kvalificētu balsu vairākumu var nolemt nodot lietu izskatīšanai Padomei. Padome lēmumu pieņem vienprātīgi.
   4.   Pēc izpilddirektora vai iesaistītās dalībvalsts priekšlikuma valde var nolemt izveidot:

               a)

               valdes administratīvo un budžeta lēmumu sagatavošanas komitejas, kuras veido iesaistīto dalībvalstu pārstāvji un viens Komisijas pārstāvis;

               b)

               komitejas, kas specializējas konkrētos jautājumos, kuri ir Aģentūras kompetencē. Minēto komiteju sastāvā ir iesaistīto dalībvalstu pārstāvji un, ja vien valde nelemj citādi, viens Komisijas pārstāvis.

         Lēmumā par šādu komiteju izveidi nosaka to pilnvaras un darbības ilgumu.
   10. pants
   Izpilddirektors
   1.   Izpilddirektoru un viņa vietnieku (vietniekus) uz trim gadiem amatā ieceļ valde pēc Aģentūras vadītāja priekšlikuma. Valde var pagarināt šo termiņu par diviem gadiem. Izpilddirektors un ne vairāk kā divi viņa vietnieki darbojas Aģentūras vadītāja pakļautībā un saskaņā ar valdes lēmumiem.
   2.   Izpilddirektors ar vietnieka (vietnieku) palīdzību veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu Aģentūras darba lietderību un efektivitāti. Izpilddirektors ir atbildīgs par funkcionālo nodaļu pārraudzību un koordinēšanu, lai nodrošinātu to veiktā darba vispārējo saskaņotību. Izpilddirektors ir Aģentūras personāla vadītājs.
   3.   Izpilddirektors atbild par:

               a)

               aģentūras gada darba programmas īstenošanas nodrošināšanu;

               b)

               valdes darba sagatavošanu, jo īpaši par Aģentūras gada darba programmas projektu;

               c)

               valdei iesniedzamā gada vispārējā budžeta projekta sagatavošanu;

               d)

               valdei iesniedzamā trīs gadu darba plāna sagatavošanu;

               e)

               Padomei iesniedzamās trīs gadu finanšu shēmas sagatavošanu;

               f)

               ciešas sadarbības nodrošināšanu ar Padomes darba sagatavošanas struktūrām, jo īpaši ar PDK un ESMK, kā arī informācijas sniegšanu tām;

               g)

               šā lēmuma 4. panta 2. punktā minēto ziņojumu sagatavošanu;

               h)

               ieņēmumu un izdevumu pārskata sagatavošanu un Aģentūras vispārējā budžeta un Aģentūrai uzticēto ad hoc projektu vai programmu budžetu izpildi;

               i)

               aģentūras ikdienas vadīšanu;

               j)

               visiem drošības aspektiem;

               k)

               visiem ar personālu saistītiem jautājumiem.

         4.   Izpilddirektors ir pilnvarots noslēgt līgumus un pieņemt darbā personālu saskaņā ar Aģentūras darba plānu un vispārējo budžetu. Izpilddirektors ir pilnvarotā amatpersona, kas ir atbildīga par Aģentūras pārvaldīto budžetu īstenošanu.
   5.   Izpilddirektors atskaitās valdei.
   6.   Izpilddirektors ir Aģentūras likumīgais pārstāvis.
   11. pants
   Personāls
   1.   Aģentūras personāls, tostarp izpilddirektors, ir līgumdarbinieki un štata darbinieki, kurus izraugās no visu iesaistīto dalībvalstu kandidātiem, nodrošinot pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārstāvību, kā arī no ES iestādēm. Izpilddirektors izraugās Aģentūras personālu uz attiecīgo zināšanu un pieredzes pamata un ar godprātīga un pārredzama konkursa starpniecību. Izpilddirektors laikus publicē detalizētu informāciju par visām brīvajām darbavietām, kā arī ar atlases procesu saistītos kritērijus. Visos gadījumos pieņemšanai darbā jānotiek tā, lai Aģentūrai nodrošinātu augstākajam spēju un prasmes līmenim atbilstīgus personāla pakalpojumus.
   2.   Aģentūras vadītājs, apspriežoties ar valdi, pēc izpilddirektora priekšlikuma ieceļ amatā Aģentūras personālu augstākās vadības līmenī un atjauno tā līgumus.
   3.   Aģentūras personālu veido:

               a)

               personāls, kuru Aģentūra tieši pieņem darbā uz terminēta līguma pamata un kuru izraugās no iesaistīto dalībvalstu valstspiederīgajiem. Padome vienprātīgi ir apstiprinājusi noteikumus, kas attiecas uz šādiem darbiniekiem (2). Vajadzības gadījumā valde šos noteikumus pārskata un groza, kad tiek tam pilnvarota;

               b)

               valstu eksperti, kurus iesaistītās dalībvalstis norīko vai nu amatos Aģentūras organizatoriskajā struktūrā, vai arī lai veiktu īpašus uzdevumus vai īstenotu īpašus projektus. Padome vienprātīgi ir apstiprinājusi noteikumus, kas attiecas uz šādiem darbiniekiem (3). Vajadzības gadījumā valde šos noteikumus pārskata un groza, kad tiek tam pilnvarota;

               c)

               Savienības ierēdņi, kas ir norīkoti darbam Aģentūrā uz noteiktu laiku un/vai īpašu uzdevumu veikšanai vai projektu īstenošanai pēc vajadzības.

         4.   Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir visas domstarpības, kas rodas starp Aģentūru un ikvienu personu, uz kuru var attiekties Aģentūras personālam piemērojamie noteikumi.
   III   NODAĻA

      BUDŽETA UN FINANŠU NOTEIKUMI

   12. pants
   Budžeta principi
   1.   Budžeti, kas ir izstrādāti euro, ir akti, ar kuriem nosaka un apstiprina visus Aģentūras pārvaldītos ieņēmumus un izdevumus katram finanšu gadam.
   2.   Budžetā iegrāmatotās apropriācijas ir pieejamas finanšu gada laikā, kas sākas attiecīgā gada 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.
   3.   Katrā budžetā ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarā. Visus ieņēmumus un izdevumus attiecīgajā budžetā iegrāmato pilnā apjomā, neizdarot to starpā nekādas korekcijas.
   4.   Budžetā iekļauj diferencētas apropriācijas, ko veido saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas, un nediferencētas apropriācijas.
   5.   Saistību apropriācijas sedz kārtējā finanšu gada laikā radušos juridisko saistību kopējās izmaksas. Tomēr var uzņemties vispārējas saistības vai saistības gada maksājumu veidā. Saistības iegrāmato kontos, pamatojoties uz juridiskām saistībām, kas radušās līdz 31. decembrim.
   6.   Maksājumu apropriācijas sedz maksājumus, ko veic, lai pildītu kārtējā finanšu gadā un/vai iepriekšējos finanšu gados radušās juridiskās saistības. Maksājumus iegrāmato kontos, pamatojoties uz budžeta saistībām, kas radušās līdz 31. decembrim.
   7.   Finanšu gada ieņēmumus iegrāmato finanšu gada kontos, pamatojoties uz summām, kas iekasētas attiecīgajā finanšu gadā.
   8.   Ieņēmumus nevar izmantot, nedz izdevumus veikt citādi, kā vien piešķirot tiem budžeta pozīciju un ievērojot tur iekļauto apropriāciju maksimālo apjomu.
   9.   Apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, proti, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principu.
   13. pants
   Vispārējais budžets
   1.   Aģentūras vadītājs katru gadu līdz 31. martam valdei iesniedz vispārējā budžeta projekta tāmi nākamajam gadam, ievērojot finanšu shēmā paredzētos plānotos skaitļus.
   2.   Aģentūras vadītājs katru gadu līdz 30. jūnijam iesniedz valdei vispārējā budžeta projektu. Budžeta projekts ietver:

               a)

               apropriācijas, ko uzskata par vajadzīgām, lai:

                           i)

                           segtu Aģentūras darbības, personāla un sanāksmju izmaksas;

                           ii)

                           lai maksātu par ārējām konsultācijām, jo īpaši darbības analīzi, kas ir nepieciešama Aģentūras uzdevumu veikšanai, un lai veiktu īpašas darbības pētniecības un tehnoloģiju jomā visu iesaistīto dalībvalstu kopējam labumam, jo īpaši tehniskus pētījumus un priekšizpētes pasākumus;

               b)

               to ieņēmumu prognozi, kuri vajadzīgi, lai segtu izdevumus.

         3.   Valde nodrošina to, ka 2. punkta a) apakšpunkta ii) punktā minētās apropriācijas veido nozīmīgu daļu no kopējām 2. punktā minētajām apropriācijām. Apropriācijas atbilst faktiskajām vajadzībām un ļauj Aģentūrai darboties operatīvi.
   4.   Vispārējā budžeta projektam pievieno sīki izstrādātu štatu sarakstu un sīki izstrādātus pamatojumus.
   5.   Valde vienprātīgi var nolemt, ka vispārējā budžeta projekts sedz arī kāda konkrēta projekta vai programmas izmaksas, ja skaidri redzams, ka tas kalpo visu iesaistīto dalībvalstu kopējam labumam.
   6.   Apropriācijas klasificē sadaļās un nodaļās, vajadzības gadījumā tās sīkāk iedalot pantos, grupējot izdevumus pēc veida vai mērķa.
   7.   Katrā sadaļā var iekļaut nodaļu “provizoriskas apropriācijas”. Šīs apropriācijas var iegrāmatot, ja ir nopietns pamats šaubīties par vajadzīgo apropriāciju apjomu vai iegrāmatoto apropriāciju izpildes jomu.
   8.   Ieņēmumi ir:

               a)

               aģentūras darbā iesaistīto dalībvalstu iemaksas, kuras aprēķina, pamatojoties uz nacionālā kopienākuma (NKI) skalu;

               b)

               citi ieņēmumi.

         Vispārējā budžeta projektā izveido pozīcijas, kur kārtot iezīmētos ieņēmumus un, kad vien iespējams, norāda paredzētās summas.
   9.   Valde pieņem vispārējā budžeta projektu līdz katra gada 31. decembrim, ievērojot Aģentūras finanšu shēmu. To darot, valdes priekšsēdētājs ir Aģentūras vadītājs vai Aģentūras vadītāja iecelts pārstāvis, vai Aģentūras vadītājs uzaicinātais valdes loceklis. Izpilddirektors paziņo, ka budžets ir pieņemts un dara to zināmu iesaistītajām dalībvalstīm.
   10.   Ja finanšu gada sākumā vispārējā budžeta projekts vēl nav pieņemts, tad katru mēnesi ikvienā budžeta nodaļā vai citā apakšnodaļā drīkst iztērēt summu, kas nepārsniedz vienu divpadsmito daļu no iepriekšējā finanšu gada budžeta apropriācijām. Šie noteikumi Aģentūrai tomēr nedod iespēju saņemt apropriācijas, kas pārsniedz vienu divpadsmito daļu no summas, kuru paredz topošais vispārējā budžeta projekts. Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, var atļaut veikt izdevumus, kas pārsniedz vienu divpadsmito daļu, ja budžeta apropriāciju kopapjoms attiecīgajam finanšu gadam nepārsniedz iepriekšējā finanšu gada kopapjomu. Izpilddirektors var pieprasīt veikt iemaksas, kas vajadzīgas, lai segtu ar šo noteikumu atļautās apropriācijas; šīs iemaksas ir veicamas 30 dienu laikā no iemaksu pieprasījuma nosūtīšanas dienas.
   14. pants
   Budžeta grozījumi
   1.   Ja rodas neizbēgami, ārkārtēji vai neparedzami apstākļi, izpilddirektors var iesniegt budžeta grozījumu projektu, ievērojot finanšu shēmā izklāstītos ierobežojumus.
   2.   Budžeta grozījuma projektu izstrādā, ierosina un pieņem, un par to paziņo saskaņā ar to pašu procedūru, ko piemēro vispārējam budžetam, ievērojot finanšu shēmā izklāstītos ierobežojumus. Valde pieņem lēmumus, ņemot vērā to steidzamību.
   3.   Gadījumā, ja finanšu shēmā paredzētās robežas atzītu par nepietiekamām ārkārtēju un neparedzamu apstākļu dēļ, pilnībā ņemot vērā arī 13. panta 2. un 3. punktā izklāstītos noteikumus, valde, pieņemot vienprātīgu lēmumu, iesniedz Padomei pieņemšanai paredzētos budžeta grozījumus.
   15. pants
   Iezīmētie ieņēmumi
   1.   Aģentūra kā īpašam mērķim iezīmētus ieņēmumus var savā vispārējā budžetā saņemt finanšu iemaksas, lai segtu izmaksas, kas nav 13. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā minētās izmaksas:

               a)

               no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, katru gadījumu izskatot atsevišķi un pilnībā ievērojot tam piemērojamos noteikumus, procedūras un lēmumu pieņemšanas procesus;

               b)

               no dalībvalstīm, trešām valstīm vai citām trešām personām.

         2.   Iezīmētos ieņēmumus var izlietot tikai tam īpašajam mērķim, kam tie piešķirti.
   16. pants
   Iemaksas un atmaksājumi
   1.   Iemaksu apjoma noteikšana, ja ir piemērojama NKI skala

               a)

               Ja ir piemērojama NKI skala, tad iemaksu sadalījumu starp dalībvalstīm, kam jāveic iemaksas, nosaka saskaņā ar LES 41. panta 2. punktā ietverto nacionālā kopprodukta skalu un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/436/EK, Euratom (2007. gada 7. jūnijs) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (4) vai jebkuru citu Padomes lēmumu, ar kuru var to aizstāt.

               b)

               Dati, ko izmanto, lai aprēķinātu katru iemaksu, ir uzrādīti jaunākajam Eiropas Savienības budžetam pievienotās tabulas “Vispārējā budžeta finansējuma kopsavilkums pēc pašu resursu veida un pēc dalībvalstīm” ailē “NKI pašu resursi”. Iemaksa, kuras veic katra dalībvalsts, kam iemaksas jāveic, ir proporcionāla attiecīgās dalībvalsts NKI daļai to visu dalībvalstu NKI kopsummā, kurām jāveic iemaksas.

         2.   Iemaksu veikšanas grafiks

               a)

               Iemaksas, ar ko paredzēts finansēt Aģentūras vispārējo budžetu, iesaistītās dalībvalstis veic trijos vienādos maksājumos līdz attiecīgā finanšu gada 15. februārim, 15. jūnijam un 15. oktobrim.

               b)

               Ja pieņem budžeta grozījumus, attiecīgā dalībvalsts vajadzīgās iemaksas veic 60 dienu laikā kopš iemaksu pieprasījuma nosūtīšanas dienas.

               c)

               Katra dalībvalsts maksā par banku pakalpojumiem, kas attiecas uz tās veiktajām iemaksām.

               d)

               Ja gada budžets nav apstiprināts līdz novembra beigām, Aģentūra pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma drīkst izdot individuālu provizorisku pieprasījumu, lai šī dalībvalsts veic iemaksas.

         17. pants
   Izdevumu pārvaldība, ko Aģentūra veic dalībvalstu vārdā
   1.   Valde pēc izpilddirektora vai dalībvalsts priekšlikuma var pieņemt lēmumu, ka dalībvalstis var uzticēt Aģentūrai konkrētu tās kompetencē esošu darbību administratīvo un finanšu pārvaldību.
   2.   Valde ar lēmumu var pilnvarot Aģentūru slēgt līgumus konkrētu dalībvalstu vārdā. Tā var pilnvarot Aģentūru avansā iekasēt no dalībvalstīm vajadzīgos līdzekļus, lai pildītu noslēgtos līgumus.
   18. pants
   Budžeta izpilde
   1.   Padome vienprātīgi ir pieņēmusi Aģentūras vispārējam budžetam piemērojamos finanšu noteikumus (5). Vajadzības gadījumā valde ar vienprātīgu lēmumu šos noteikumus pārskata un groza.
   2.   Valde pēc izpilddirektora priekšlikuma vajadzības gadījumā pieņem īstenošanas noteikumus par vispārējā budžeta īstenošanu un kontroli, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu, neskarot attiecīgos ES noteikumus. Valde jo īpaši nodrošina to, ka pienācīgi tiek ņemta vērā piegādes drošība un prasības sargāt gan aizsardzības noslēpumus, gan intelektuālā īpašuma tiesības.
   3.   Šajā pantā minētie finanšu noteikumi un normas nav piemērojamas 19. un 20. pantā minētajiem ad hoc projektiem un programmām.
   IV   NODAĻA

         AD HOC PROJEKTI VAI PROGRAMMAS UN AR TĀM SAISTĪTIE BUDŽETI

   19. pants
   A kategorijas (iespēja atteikt) ad hoc projektu vai programmu un ar tām saistītu ad hoc budžetu apstiprināšana
   1.   Viena vai vairākas iesaistītās dalībvalstis vai izpilddirektors valdei var iesniegt Aģentūras kompetencē esošu ad hoc projektu vai programmu, kas paredz iesaistīto dalībvalstu vispārēju dalību. Valdi informē par ad hoc budžetu, ja tāds pastāv, kurš ir saistāms ar ierosināto projektu vai programmu, kā arī par iespējamām trešo personu iemaksām.
   2.   Līdzekļus iemaksā visas iesaistītās dalībvalstis. Tās informē izpilddirektoru par saviem nodomiem šajā sakarā.
   3.   Valde apstiprina ad hoc projekta vai programmas izveidi.
   4.   Valde pēc izpilddirektora vai iesaistītās dalībvalsts priekšlikuma var pieņemt lēmumu izveidot komiteju, kas pārraudzītu ad hoc projekta vai programmas pārvaldību un īstenošanu. Komitejā ir pārstāvji no katras dalībvalstis, kas veic ieguldījumu, un Komisijas pārstāvis, ja projektam vai programmai iemaksu piešķir Savienība. Valdes lēmumā norāda komitejas pilnvaras un darbības termiņu.
   5.   Valdē sanākušās dalībvalstis, kas veic ieguldījumu, saistībā ar ad hoc projektu vai programmu apstiprina:

               a)

               noteikumus, ar ko reglamentē projekta vai programmas pārvaldību;

               b)

               ja nepieciešams, ar projektu vai programmu saistīto ad hoc budžetu, iemaksu kritērijus un nepieciešamos īstenošanas noteikumus;

               c)

               trešo personu dalību 4. punktā minētajā komitejā. To dalība neskar Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.

         6.   Ja Savienība veic iemaksu ad hoc projektā vai programmā, Komisija piedalās 5. punktā minētajos lēmumos, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības vispārējam budžetam piemērojamās lēmumu pieņemšanas procedūras.
   20. pants
   B kategorijas (atļaujoša) ad hoc projektu vai programmu un ar tām saistītu ad hoc budžetu apstiprināšana
   1.   Viena vai vairākas iesaistītās dalībvalstis var informēt valdi, ka tās paredz sākt ad hoc projektu vai programmu, kas ir Aģentūras kompetencē, un vajadzības gadījumā izveidot ar to saistītu ad hoc budžetu. Valdi informē par ad hoc budžetu, ja tāds pastāv, kas saistāms ar ierosināto projektu vai programmu, un tai sniedz sīkāku informāciju, ja tā ir būtiska, par šāda projekta vai programmas cilvēkresursiem, kā arī par iespējamām trešo personu iemaksām.
   2.   Lai maksimāli palielinātu sadarbības iespējas, visas iesaistītās dalībvalstis laikus tiek informētas par ad hoc projektu vai programmu, tostarp par pamatu dalības paplašināšanai, lai jebkura iesaistītā dalībvalsts varētu paust savu interesi. Turklāt projekta vai programmas ierosinātājs(-i) uzņemas dalību izvērst tik plašu, cik vien iespējams. Projekta ierosinātāji dalību nosaka, katru gadījumu izskatot atsevišķi.
   3.   Tad ad hoc projektu vai programmu uzskata par Aģentūras projektu vai programmu, ja vien valde viena mēneša laikā pēc 1. punktā minētās informācijas saņemšanas nenolemj citādi.
   4.   Jebkura iesaistītā dalībvalsts, kas vēlākā posmā izsaka vēlmi piedalīties ad hoc projektā vai programmā, par savu nodomu paziņo dalībvalstīm, kas veikušas ieguldījumus. Dalībvalstis, kas veikušas ieguldījumus, divos mēnešos kopš minētā paziņojuma saņemšanas savā starpā pieņem lēmumu par attiecīgās dalībvalsts dalību, pienācīgi ņemot vērā pamatu, kas izklāstīts, iesaistītās dalībvalstis informējot par konkrēto projektu vai programmu.
   5.   Dalībvalstis, kas veic ieguldījumu, pieņem ad hoc projekta vai programmas izveidošanai un īstenošanai vajadzīgos lēmumus, un, ja nepieciešams, lēmumus attiecībā uz budžetu, kas saistīts ar konkrēto ad hoc projektu vai programmu. Ja Savienība veic iemaksu šādā projektā vai programmā, Komisija piedalās šajā punktā minētajos lēmumos, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības vispārējam budžetam piemērojamās lēmumu pieņemšanas procedūras. Dalībvalstis, kas veic ieguldījumu, vajadzības gadījumā informē valdi par notikumu attīstību saistībā ar šādu projektu vai programmu.
   21. pants
   Iemaksas ad hoc budžetos no Eiropas Savienības vispārējā budžeta
   No Eiropas Savienības vispārējā budžeta var izdarīt iemaksas ad hoc budžetos, kas izveidoti 19. un 20. pantā minētajiem ad hoc projektiem vai programmām.
   22. pants
   Trešo personu dalība
   1.   Trešās personas var izdarīt iemaksas konkrētā ad hoc projektā vai programmā, kas izveidota saskaņā ar 19. vai 20. pantu, un ar to saistītā budžetā. Ja nepieciešams, valde ar kvalificētu balsu vairākumu katram konkrētam projektam vai programmai apstiprina ad hoc pasākumus starp Aģentūru un trešām personām.
   2.   Attiecībā uz projektiem, kas sākti saskaņā ar 19. pantu, valdē sanākušās dalībvalstis, kas veic iemaksas, apstiprina visus nepieciešamos pasākumus ar attiecīgām trešām personām, kas saistīti ar to iemaksām.
   3.   Attiecībā uz projektiem, kas sākti saskaņā ar 20. pantu, dalībvalstis, kas veic iemaksas, pieņem lēmumu par visiem nepieciešamajiem pasākumiem ar attiecīgām trešām personām, kas saistīti ar to iemaksām.
   4.   Ja Savienība veic iemaksu ad hoc projektā vai programmā, Komisija piedalās 2. un 3. punktā minēto lēmumu pieņemšanā.
   V   NODAĻA

      ATTIECĪBAS AR KOMISIJU

   23. pants
   Saistība ar Aģentūras darbību
   1.   Komisija ir valdes locekle bez balsstiesībām un ir pilnībā iesaistīta Aģentūras darbībā.
   2.   Komisija var arī piedalīties Aģentūras projektos un programmās.
   3.   Aģentūra nosaka nepieciešamos administratīvos pasākumus un nodibina nepieciešamās darba attiecības ar Komisiju, jo īpaši lai apmainītos ar pieredzi un dotu tai padomus jomās, kurās Savienības darbības ietekmē Aģentūras darbu un kurās Aģentūras darbības ir nozīmīgas saistībā ar Savienības darbībām.
   4.   Aģentūra un Komisija, savstarpēji vienojoties, vai dalībvalstis, kas veic iemaksas un Komisija, savstarpēji vienojoties, nosaka vajadzīgos pasākumus, lai no Eiropas Savienības vispārējā budžeta atbilstīgi 15. un 21. pantam segtu iemaksas, katru gadījumu izskatot atsevišķi.
   VI   NODAĻA

      ATTIECĪBAS AR TREŠĀM VALSTĪM, ORGANIZĀCIJĀM UN STRUKTŪRĀM

   24. pants
   Administratīvi pasākumi un citi jautājumi
   1.   Lai veiktu tai uzticētos uzdevumus, Aģentūra var iesaistīties administratīvos pasākumos ar trešām valstīm, organizācijām un struktūrām. Tādi pasākumi ietver:

               a)

               principus, uz kuriem balstās attiecības starp Aģentūru un trešo personu;

               b)

               noteikumus konsultācijām par jautājumiem, kas saistīti ar Aģentūras darbību;

               c)

               drošības jautājumus.

         Īstenojot šādus pasākumus, Aģentūra ievēro ES vienoto iestāžu sistēmu un lēmumu pieņemšanas autonomiju. Katru šādu pasākumu pieņem valde pēc tam, kad to vienprātīgi apstiprinājusi Padome.
   2.   Aģentūra veido ciešas darba attiecības ar attiecīgiem OCCAR elementiem un elementiem, kas izveidoti saskaņā ar LoI pamatnolīgumu, lai - vajadzības gadījumā un savstarpēji vienojoties – attiecīgi inkorporētu šos elementus vai pārņemtu to principus un praksi.
   3.   Piemērojot spēju attīstības plānā paredzētās procedūras, tiks nodrošināta abpusēja pārredzamība un saskaņota attīstība aizsardzības spēju jomā. Citas Aģentūras un attiecīgo NATO struktūru darba attiecības nosaka ar 1. punktā minēto administratīvo pasākumu, pilnībā ievērojot izveidoto ES un NATO sadarbības un konsultāciju sistēmu.
   4.   Saistībā ar 1. punktā minētajiem pasākumiem Aģentūrai ir tiesības nodibināt darba attiecības ar citām organizācijām un struktūrām, kas nav minētas 2. un 3. punktā, lai atvieglinātu to iespējamo dalību projektos un programmās.
   5.   Saistībā ar 1. punktā minētajiem pasākumiem Aģentūrai ir tiesības nodibināt darba attiecības ar trešām valstīm, lai atvieglinātu to iespējamo dalību specifiskos projektos un programmās.
   6.   Bijušajām Rietumeiropas Bruņojuma grupas valstīm, kas nav ES dalībvalstis, nodrošina pēc iespējas lielāku Aģentūras specifisko projektu un programmu pārredzamību, lai tās tajās varētu atbilstīgi piedalīties. Šim nolūkam, kā arī lai nodrošinātu viedokļu un informācijas apmaiņas iespējas par kopējas ieinteresētības jautājumiem, kuri ir Aģentūras darbības jomā, izveido padomdevēju komiteju. Komitejas priekšsēdētājs ir izpilddirektors vai viņa pārstāvis. Tajā ir pārstāvis no katras iesaistītās dalībvalsts un Komisijas pārstāvis, kā arī bijušo WEAG valstu, kuras nav ES dalībvalstis, pārstāvji saskaņā ar kārtību, par kuru ar tiem ir jāvienojas.
   7.   Pēc lūguma 6. punktā minētajā padomdevējā komitejā var iesaistīties citas Eiropas valstis, kas ir NATO locekles un nav ES dalībvalstis, saskaņā ar kārtību, par kuru ar tām ir jāvienojas.
   8.   Šā panta 6. punktā minētā padomdevēja komiteja var arī būt forums dialogam ar citām trešām personām par konkrētiem kopējas ieinteresētības jautājumiem, kuri ir Aģentūras pārziņā, kā arī var tikt izmantots tam, lai trešās personas tiktu pilnībā informētas par notikumu attīstību saistībā ar kopējas ieinteresētības jautājumiem un turpmākās sadarbības iespējām.
   VII   NODAĻA

      DAŽĀDI NOTEIKUMI

   25. pants
   Privilēģijas un imunitāte
   Izpilddirektora un Aģentūras personāla privilēģijas un imunitāte ir noteikta Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju 2004. gada 10. novembra Lēmumā par Eiropas Aizsardzības Aģentūras un tās personāla privilēģijām un imunitāti.
   Aģentūras privilēģijas un imunitāte ir noteikta 7. protokolā par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību.
   26. pants
   Pārskatīšanas klauzula
   Ņemot vērā šā lēmuma iespējamo pārskatīšanu Padomē, Aģentūras vadītājs, vēlākais, 2014 gada 14. jūlijā sniedz valdei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu.
   27. pants
   Juridiskā atbildība
   1.   Aģentūras līgumisko atbildību reglamentē attiecīgajam līgumam piemērojamie tiesību akti.
   2.   Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā ir pieņemt spriedumu, ievērojot jebkuru šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta Aģentūras noslēgtā līgumā.
   3.   Darbinieku personisko atbildību pret Aģentūru reglamentē attiecīgie Aģentūrai piemērojamie noteikumi.
   28. pants
   Piekļuve dokumentiem
   Uz Aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas noteikumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (6).
   29. pants
   Drošība
   1.   Aģentūra piemēro Padomes drošības reglamentu, kas pieņemts ar Padomes Lēmumu 2001/264/EK (7).
   2.   Aģentūra nodrošina atbilstīgu savu ārējo komunikāciju drošību.
   30. pants
   Valodu izmantošana
   Valodu izmantošanu Aģentūras darbā nosaka Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu.
   31. pants
   Vienotās rīcības 2004/551/KĀDP atcelšana
   Ar šo lēmumu atceļ un aizstāj Vienoto rīcību 2004/551/KĀDP par Eiropas Aizsardzības aģentūras izveidi.
   32. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  OV L 245, 17.7.2004., 17. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 2004/676/EK (2004. gada 24. septembris) par Eiropas Aizsardzības aģentūras Civildienesta noteikumiem (OV L 310, 7.10.2004., 9. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2004/677/EK (2004. gada 24. septembris) par noteikumiem, kuri jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Eiropas Aizsardzības aģentūru (OV L 310, 7.10.2004., 64. lpp.).

      (4)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

      (5)  Padomes Lēmums 2007/643/KĀDP (2007. gada 18. septembris), par Eiropas Aizsardzības aģentūras finanšu noteikumiem un par iepirkuma noteikumiem un noteikumiem par finanšu iemaksām, ko veic no Eiropas Aizsardzības aģentūras darbības budžeta (OV L 269, 12.10.2007., 1. lpp.).

      (6)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

      (7)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (1996. gada 28. oktobris) par Eiropas Kopienas un Ēģiptes Arābu Republikas Nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko groza importa režīmu attiecībā uz rīsu importu Kopienā, kuru izcelsme un nosūtīšanas vieta ir Ēģipte

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996D0640

Oficiālais Vēstnesis L 292 , 15/11/1996 Lpp. 0027 - 0028

		Padomes Lēmums(1996. gada 28. oktobris)par Eiropas Kopienas un Ēģiptes Arābu Republikas Nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko groza importa režīmu attiecībā uz rīsu importu Kopienā, kuru izcelsme un nosūtīšanas vieta ir Ēģipte(96/640/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. pantu kopā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Ēģiptes Arābu Republikas Sadarbības nolīgumu [1] paredz importa maksājumu samazinājumu attiecībā uz rīsu importu Kopienā, kuru izcelsme ir minētajā valstī un kurus no tās ieved, ievērojot 32000 tonnu daudzuma ierobežojumus gadā un ar nosacījumu, ka tiek iekasēti izvedmuitas maksājumi; tā kā šajā nolīgumā ir paredzēts, ka Kopiena, ja tiek grozīti tās noteikumi, var grozīt šo režīmu, ņemot vērā Ēģiptes intereses;tā kā Urugvajas kārtas lauksaimniecības nolīgumā Kopiena ir apņēmusies aizstāt mainīgos nodokļus ar muitas nodokļiem; tā kā tādēļ šis nolīgums ar Ēģipti ir jāgroza;tā kā šajā nolūkā Kopiena sarunu ceļā ir noslēgusi ar Ēģiptes Arābu Republiku Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko groza attiecīgo režīmu;tā kā šis nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina Eiropas Kopienas un Ēģiptes Arābu Republikas Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko groza importa režīmu attiecībā uz rīsu importu Kopienā, kuru izcelsme ir Ēģiptē un kurus no tās ieved.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam dod tiesības izraudzīties personu, kas ir pilnvarota parakstīt Nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai [2].3. pantsŠā nolīguma izpildes noteikumus, to skaitā visus uzraudzības pasākumus, pieņem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1418/76 27. pantā izklāstīto procedūru [3].Ja nolīguma piemērošanai nepieciešama cieša sadarbība ar Ēģiptes Arābu Republiku, tad Komisija var veikt visus vajadzīgus pasākumus, lai nodrošinātu šādu sadarbību.Luksemburgā, 1996. gada 28. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsD. Spring[1] OV L 266, 27.9.1978., 1. lpp.[2] Šā nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.[3] Padomes 1976. gada 21. jūnija Regula (EEK) Nr. 1418/76 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju (OV L 166, 25.6.1976., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 3072/95 (OV L 329, 30.12.1995., 18. lpp.).--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums 2014/137/ES ( 2014. gada 14. marts ) par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses

text:
               15.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 76/1

      PADOMES LĒMUMS 2014/137/ES
   (2014. gada 14. marts)
   par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 203. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Līgumu, ar ko attiecībā uz Grenlandi groza Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu (2) (“Grenlandes Līgums”), Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) vairs nepiemēro Grenlandei. Bet Grenlandi, kas ir dalībvalsts daļa, kā vienu no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) asociē ar Savienību.

               (2)

               Grenlandes Līguma preambulā teikts, ka būtu jānosaka pasākumi, kas ļautu saglabāt ciešas un noturīgas saiknes starp Savienību un Grenlandi un ņemt vērā savstarpējās intereses, proti, Grenlandes nepieciešamību attīstīties, un ka LESD ceturtajā daļā izklāstītie noteikumi, kas attiecas uz AZT, nodrošina atbilstīgu pamatu minētajām attiecībām.

               (3)

               Saskaņā ar LESD 198. pantu asociēšanas mērķis ir veicināt AZT ekonomikas un sociālo attīstību un veidot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un visu Savienību. Saskaņā ar LESD 204. pantu tā 198. līdz 203. panta noteikumi attiecas uz Grenlandi, ievērojot īpašos noteikumus, kas ietverti Protokolā (Nr. 34) par īpašo režīmu Grenlandei, kurš pievienots LESD.

               (4)

               LESD 198. līdz 202. pantā izklāstīto principu piemērošanas noteikumi ir izklāstīti Padomes Lēmumā 2013/755/ES (3).

               (5)

               Savos 2003. gada 24. februāra secinājumos par Eiropas Kopienas, Dānijas valdības un Grenlandes pašpārvaldes Ceturtā zivsaimniecības protokola termiņa starpposma pārskatīšanu, atzīstot Grenlandes ģeostratēģisko nozīmīgumu Savienībai un sadarbības garu, kas izriet no Savienības lēmuma piešķirt Grenlandei aizjūras teritorijas statusu, Padome vienojās, ka, ņemot vērā zivsaimniecības nozīmi un nepieciešamību veikt strukturālas un uz nozarēm vērstas reformas Grenlandē, ir nepieciešams turpmāk paplašināt un stiprināt attiecības starp Savienību un Grenlandi. Turklāt Padome pauda apņēmību Savienības un Grenlandes turpmākās attiecības pēc 2006. gada balstīt uz visaptverošu partnerību ilgtspējīgai attīstībai, kas ietvertu īpašu nolīgumu zivsaimniecības nozarē, par kuru sarunas risinās saskaņā ar vispārīgiem noteikumiem un principiem, kas attiecas uz šādiem nolīgumiem.

               (6)

               Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (4), kas noslēgts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 753/2007 (5), atsaucas uz sadarbības garu, kurš izriet no lēmuma piešķirt Grenlandei aizjūras teritorijas statusu.

               (7)

               Eiropas Kopienas, no vienas puses, un Grenlandes Autonomijas valdības un Dānijas valdības, no otras puses, kopīgajā deklarācijā par partnerību starp Eiropas Kopienu un Grenlandi, kas parakstīta 2006. gada 27. jūnijā Luksemburgā, norādīja uz ciešajām vēstures, politikas, ekonomikas un kultūras saitēm starp Savienību un Grenlandi un uzsvēra nepieciešamību turpmāk stiprināt partnerību un sadarbību.

               (8)

               Attiecības starp Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses, reglamentē, inter alia, ar Padomes Lēmumu 2006/526/EK (6), kura darbība beidzās 2013. gada 31. decembrī.

               (9)

               Savienībai ir jāveido vispusīgas partnerattiecības ar jauniem dalībniekiem starptautiskā mērogā, lai veicinātu stabilu un integrējošu starptautisko kārtību, centienus kopīgi panākt vispārēju sabiedrisku labumu un Savienības pamatinterešu aizstāvēšanu, kā arī lai trešās valstīs un AZT vairotu zināšanas par Savienību.

               (10)

               Ievērojot šo lēmumu, partnerībai būtu jāļauj turpināt ciešās attiecības starp Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dāniju, no otras puses, un tai būtu jārisina globālās problēmas, ļaujot izstrādāt aktīvas rīcības programmu un īstenot savstarpējas intereses. Partnerībai arī būtu jāveido saikne ar mērķiem, kas izklāstīti Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumā “Eiropa 2020” – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei (“stratēģija “Eiropa 2020””), tādējādi nodrošinot konsekvenci ar stratēģiju “Eiropa 2020” un to, ka tiek atbalstīta iekšējā rīcībpolitika un mērķi, kas noteikti Komisijas paziņojumos, piemēram, Komisijas 2011. gada 2. februāra paziņojumā “Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgu un izejvielu jomā”, un veicinot sadarbību saistībā ar Savienības Arktikas politiku.

               (11)

               Savienības finansiālā palīdzība būtu jānodrošina jomās, kurās tai ir vislielākā ietekme, ņemot vērā Savienības spējas darboties pasaules mērogā un risināt globālas problēmas, piemēram, izskaust nabadzību, panākt ilgtspējīgu un integrējošu attīstību vai pasaules mērogā veicināt demokrātiju, labu pārvaldību, cilvēktiesības un tiesiskumu, kā arī tās ilgtermiņa un paredzamo iesaistīšanos attīstības atbalsta sniegšanā un lomu šā atbalsta koordinēšanā ar tās dalībvalstīm.

               (12)

               Ievērojot šo lēmumu, partnerības struktūrā būtu jāparedz tādas regulāras apspriedes par Savienību vai Grenlandi interesējošām tēmām, piemēram, globāliem jautājumiem, kurās viedokļu apmaiņa un iespējamā priekšlikumu un viedokļu konverģence radītu ieguvumu abām pusēm. Jo īpaši, tā kā pieaug klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku darbību un vidi, jūras transportu, dabas resursiem, tostarp izejvielām, kā arī uz pētniecību un inovācijām, ir jāīsteno dialogs un plašāka sadarbība.

               (13)

               Savienības finansiālajai palīdzībai, kas piešķirta saistībā ar partnerību, Grenlandes attīstībai būtu jānodrošina Eiropas perspektīva, un tai būtu jāveicina cieša un ilgstoša saikņu nostiprināšana ar to, vienlaikus, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un vēsturi, kas saista partneres, stiprinot Grenlandes kā Savienības priekšposteņa pozīcijas.

               (14)

               Savienības finansiālā palīdzība laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam būtu jākoncentrē vienā vai augstākais divās sadarbības jomās, lai maksimāli palielinātu partnerības ietekmi un papildus nodrošinātu apjomradītus ietaupījumus, sinerģijas ietekmi, lielāku efektivitāti un pārredzamību Savienības īstenotajām darbībām.

               (15)

               Ievērojot šo lēmumu, sadarbībai būtu jānodrošina, lai resursu plūsmas būtu paredzamas un regulāras, kā arī lai tās būtu elastīgas un izstrādātas atbilstoši Grenlandes stāvoklim. Lai to panāktu, budžeta atbalsts būtu jāizmanto visur, kur tas ir lietderīgi un atbilstīgi.

               (16)

               Savienības vispārējam budžetam piemērojamie finanšu noteikumi ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (7) un Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 (8).

               (17)

               Visā izdevumu ciklā Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp izmantojot pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā – sodus. Minētie pasākumi būtu jāīsteno saskaņā ar piemērojamiem nolīgumiem, kas noslēgti ar starptautiskām organizācijām un trešām valstīm.

               (18)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie plānošanas dokumenti un finansēšanas pasākumi būtu jāpieņem, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (9). Ņemot vērā minēto īstenošanas aktu veidu, jo īpaši to politikas ievirzi un iespējamās finansiālās sekas, to pieņemšanā principā būtu jāizmanto pārbaudes procedūra, izņemot finansiāli neliela apjoma tehniskos īstenošanas pasākumus.

               (19)

               Kopēji noteikumi un procedūras, kas paredzēti, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai un kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 236/2014 (10) attiecīgi būtu jāpiemēro šā lēmuma īstenošanai.

               (20)

               Ir lietderīgi nodrošināt vienmērīgu pāreju bez pārtraukuma starp Lēmumu 2006/526/EK un šo lēmumu un pielāgot šā lēmuma piemērošanas laikposmu Padomes Regulas (ES) Nr. 1311/2013 (11) piemērošanas laikposmam. Tādēļ šis lēmums būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1.   IEDAĻA

      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   1. pants
   Priekšmets, vispārējais mērķis un darbības joma
   1.   Šis lēmums paredz noteikumus par attiecībām starp Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dāniju, no otras puses (“partnerība”).
   2.   Partnerība ir paredzēta, lai saglabātu ciešās un ilgstošās saiknes starp partnerēm, vienlaikus veicinot Grenlandes ilgtspējīgu attīstību.
   Partnerībā tiek atzīts Grenlandes ģeostratēģiskais stāvoklis Arktikas reģionā, dabas resursu, tostarp izejvielu, izpētes un ieguves jautājumi, kā arī ar to nodrošina sadarbības un politiskā dialoga uzlabošanu minētajos jautājumos.
   2. pants
   Partnerības pamatprincipi
   1.   Ar partnerību veicina apspriešanos un politisko dialogu saistībā ar šajā lēmumā minētajiem īpašajiem mērķiem un sadarbības virzieniem.
   2.   Jo īpaši ar šo partnerību nosaka satvaru politiskajam dialogam par jautājumiem, kas ietilpst partneru kopīgo interešu lokā, nodrošinot pamatu plašai sadarbībai un dialogam, piemēram, šādās jomās:

               a)

               globālie jautājumi, inter alia, par enerģētiku, klimata pārmaiņām un vidi, dabas resursiem, tostarp izejvielām, jūras transportu, pētniecību un inovācijām; un

               b)

               Arktikas jautājumi.

         3.   Šā lēmuma īstenošanā nodrošina saskaņotību ar citām Savienības ārējās darbības jomām, kā arī ar citiem saistītajiem Savienības politikas virzieniem. Lai to panāktu, saskaņā ar šo lēmumu finansētos pasākumus plāno, pamatojoties uz Savienības sadarbības politiku, kas noteikta, inter alia, nolīgumos, deklarācijās un rīcības plānos, un saskaņā ar 4. pantu pieņemtām sadarbības stratēģijām.
   4.   Lēmumus par sadarbības pasākumu īstenošanu pieņem, cieši apspriežoties Grenlandes valdībai, Dānijas valdībai un Komisijai. Šādu apspriešanos īsteno, pilnībā ņemot vērā katras puses attiecīgās institucionālās, tiesiskās un finansiālās pilnvaras. Šim nolūkam šā lēmuma īstenošanu pārvalda Grenlandes valdība un Komisija saskaņā ar katras pienākumiem un atbildību.
   3. pants
   Īpašie mērķi un galvenās sadarbības jomas
   1.   Īpašie partnerības mērķi ir:

               a)

               sniegt atbalstu Grenlandei un sadarboties ar to tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas dažādošanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp zinātnieku, prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Minēto mērķu īstenošanu vērtēs atbilstoši tirdzniecības bilances procentuālajai daļai IKP, zivsaimniecības nozares procentuālajai daļai kopējā eksporta apjomā un statistikas rādītāju rezultātiem izglītības jomā, kā arī citiem indikatoriem, ko uzskatīs par piemērojamiem;

               b)

               stiprināt Grenlandes administratīvos resursus, lai tā varētu formulēt un īstenot valsts politikas pamatnostādnes, jo īpaši jaunās savstarpējo interešu jomās, kas norādītas 4. panta 1. punktā minētajā ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokumentā. Minētā mērķa izpildi vērtēs atbilstoši rādītājiem, piemēram, mācības pabeigušā administratīvā personāla skaits un to civildienesta ierēdņu procentuālā daļa, kuri ir Grenlandes (pastāvīgie) iedzīvotāji.

         2.   Partnerības galvenās sadarbības jomas ir:

               a)

               izglītība un apmācība, tūrisms un kultūra;

               b)

               dabas resursi, tostarp izejvielas;

               c)

               enerģētika, klimats, vide un bioloģiskā daudzveidība;

               d)

               Arktikas jautājumi;

               e)

               sociālā joma, darbaspēka mobilitāte, sociālās aizsardzība sistēmas, pārtikas nekaitīguma un pārtikas nodrošinājuma jautājumi; un

               f)

               pētniecība un inovācija tādās jomās kā enerģētika, klimata pārmaiņas, noturība katastrofu gadījumā, dabas resursi, tostarp izejvielas, un dzīvo resursu ilgtspējīga izmantošana.

         2.   IEDAĻA

      PLĀNOŠANA UN ĪSTENOŠANA

   4. pants
   Plānošana
   1.   Saistībā ar partnerību Grenlandes valdība uzņemas atbildību par nozaru politiku formulēšanu un ieviešanu 3. panta 2. punktā minētajās galvenajās sadarbības jomās un nodrošina pienācīgu turpmāku pasākumu īstenošanu.
   Pamatojoties uz to, Grenlandes valdība sagatavo un iesniedz indikatīvu Grenlandes ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokumentu (“PDSD”). PDSD nodrošina visaptverošu bāzi Savienības un Grenlandes sadarbībai, kas ir saskaņota ar vispārējo Savienības mērķi un darbības jomu, uzdevumiem, principiem un politikas virzieniem.
   2.   PDSD sagatavošanas un īstenošanas process atbilst šādiem atbalsta efektivitātes principiem: valsts īpašuma tiesības, partnerība, koordinācija, saskaņošana, pielāgošana valsts sistēmām, savstarpēja atbildība un mērķorientācija.
   3.   PDSD tiek izmantota gūtā pieredze un paraugprakse, un tas ir balstīts uz konsultācijām un dialogu ar pilsonisko sabiedrību, vietējām iestādēm un citām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu to pietiekamu iesaisti un pienācīgu PDSD piederību.

      PDSD ir saskaņots ar vajadzībām un atbilst konkrētajiem apstākļiem Grenlandē, tostarp attiecībā uz klimata pārmaiņu sekām un sociālekonomisko attīstību.
   4.   Par PDSD projektu notiek viedokļu apmaiņa starp Grenlandes valdību, Dānijas valdību un Komisiju.
   Par PDSD galīgās redakcijas izstrādi ir atbildīga Grenlandes valdība. Pēc galīgās redakcijas izstrādes Komisija novērtē PDSD, lai noteiktu, vai tas atbilst šā lēmuma mērķiem un attiecīgajiem Savienības politikas virzieniem un vai tajā ir ietverti visi elementi, kas vajadzīgi, lai pieņemtu ikgadējo finansējuma lēmumu. Grenlandes valdība nodrošina visu minētajam izvērtējumam vajadzīgo informāciju, tostarp visus īstenojamības pētījumus.
   5.   PDSD apstiprina saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 8. panta 2. punktā. Minēto procedūru piemēro arī tādas būtiskas pārskatīšanas gadījumos, kuras rezultātā ievērojami mainās stratēģija vai tās plānošana.
   Pārbaudes procedūru nepiemēro nebūtisku PDSD izmaiņu gadījumos, piemēram, tehniskām korekcijām, pārplānojot līdzekļus indikatīvo piešķīrumu ietvaros pa prioritārajām jomām vai palielinot vai samazinot sākotnējo indikatīvo piešķīrumu par mazāk nekā 20 %, ar noteikumu, ka minētās izmaiņas neietekmē dokumentā norādītās prioritārās jomas un mērķus. Komisija šādas nebūtiskas izmaiņas paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei viena mēneša laikā no attiecīgā lēmuma pieņemšanas dienas.
   6.   Veicot jebkādu plānošanu vai programmu pārskatīšanu pēc 7. pantā minētā starpposma pārskatīšanas ziņojuma publicēšanas, ņem vērā minētajā ziņojumā izklāstītos rezultātus, atzinumus un secinājumus.
   5. pants
   Īstenošana
   Ja vien šajā lēmumā nav paredzēts citādi, Savienības finansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 236/2014 un šā lēmuma vispārējo mērķi un darbības jomu, tā uzdevumiem un pamatprincipiem.
   6. pants
   Iepirkums
   Piemēro noteikumus par valstspiederību un izcelsmi attiecībā uz publiskā iepirkuma, dotāciju un citām piešķiršanas procedūrām, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 236/2014 8. un 9. pantā, kuri ir piemērojami Attīstības sadarbības instrumentam, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 233/2014 (12).
   7. pants
   PDSD starpposma pārskatīšana un šā lēmuma īstenošanas novērtējums
   1.   Grenlandes valdība, Dānijas valdība un Komisija līdz 2017. gada 31. decembrim veic starpposma pārskatīšanu attiecībā uz PDSD un tā ietekmi uz Grenlandi kopumā. Komisija iesaista visas attiecīgi ieinteresētās personas, tostarp nevalstiskus dalībniekus un vietējās iestādes.
   2.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 236/2014 17. panta, līdz 2018. gada 30. jūnijam Komisija, izmantojot rezultātus un ietekmes rādītājus par resursu izmantošanas lietderīgumu, izstrādā ziņojumu par mērķu sasniegšanu un šā lēmuma Eiropas pievienoto vērtību, lai pieņemtu lēmumu par tādu pasākumu atjaunošanu, mainīšanu vai apturēšanu, kas finansēti saskaņā ar šo lēmumu. Ziņojumā pievēršas arī jautājumam par vienkāršošanas iespējām, ar šo lēmumu izveidotās sadarbības iekšējai un ārējai saskaņotībai, visu mērķu turpmākai atbilstībai, kā arī šo pasākumu sniegtajam ieguldījumam Savienības gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes prioritāšu īstenošanā. Tajā ņem vērā visus konstatējumus un secinājumus saistībā ar Lēmuma 2006/526/EK ilgtermiņa ietekmi.
   3.   Komisija lūdz Grenlandi sniegt visus datus un informāciju, kas saskaņā ar atbalsta efektivitātes principiem nepieciešami, lai varētu veikt saskaņā ar šo lēmumu finansēto pasākumu uzraudzību un novērtēšanu.
   8. pants
   Komiteja
   1.   Komisijai palīdz Grenlandes komiteja (“komiteja”). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
   3.   Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai ja to pieprasa vienkāršais komitejas locekļu vairākums.
   9. pants
   Finansēšanas joma un metode
   1.   Saistībā ar Grenlandes valdības noteikto nozaru politiku Savienības finansiālo palīdzību var piešķirt šādiem pasākumiem:

               a)

               reformām un projektiem, kas ir saskaņā PDSD;

               b)

               iestāžu attīstībai, spēju veidošanai, kā arī vides un klimata pārmaiņu aspektu integrēšanai; un

               c)

               tehniskās sadarbības programmām.

         2.   Savienība finansiālo palīdzību nodrošina galvenokārt budžeta atbalsta formā.
   10. pants
   Finanšu atsauces summa
   Provizoriskā summa šā lēmuma īstenošanai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ir EUR 217 800 000.
   3.   IEDAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   11. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

      Briselē, 2014. gada 14. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. CHRISOCHOIDIS

      (1)  2014. gada 5. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  OV L 29, 1.2.1985., 1. lpp.

      (3)  Padomes Lēmums 2013/755/ES (2013. gada 25. novembris) par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Savienību (“Lēmums par aizjūras asociāciju”) (OV L 344, 19.12.2013., 1. lpp.).

      (4)  OV L 172, 30.6.2007., 4. lpp.

      (5)  Padomes Regula (EK) Nr. 753/2007 (2007. gada 28. jūnijs), lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (OV L 172, 30.6.2007., 1. lpp.).

      (6)  Padomes Lēmums 2006/526/EK (2006. gada 17. jūlijs) par attiecībām starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses (OV L 208, 29.7.2006., 28. lpp.).

      (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

      (8)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

      (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

      (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 236/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai (OV L 77, 15.3.2014., 95. lpp.).

      (11)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

      (12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 233/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam (OV L 77, 15.3.2014., 44. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/986 (2017. gada 8. jūnijs), ar kuru pagarina Eiropola izpilddirektora vietnieka pilnvaru termiņu

text:
               10.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 148/46

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/986
   (2017. gada 8. jūnijs),
   ar kuru pagarina Eiropola izpilddirektora vietnieka pilnvaru termiņu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (1), un jo īpaši tās 54. panta 3.–5. punktu,
   ievērojot tai piešķirtās pilnvaras iecelt Eiropola izpilddirektoru un Eiropola izpilddirektora vietniekus,
   ņemot vērā Eiropola valdes 2017. gada 19. maija priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2014. gada 11. februāra Padomes aktu (2)
                  Wilhelmus Martinus van Gemert kungs tika iecelts par Eiropola izpilddirektora vietnieku. Wilhelmus Martinus van Gemert kunga pilnvaru termiņš beidzas 2018. gada 30. aprīlī.

               (2)

               Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 54. panta 4. punktu Eiropola izpilddirektora vietniekus ieceļ amatā uz četriem gadiem ar iespēju pilnvaru termiņu pagarināt vienu reizi.

               (3)

               Eiropola valdes 2017. gada 1. maija lēmumā ir paredzēta procedūra amata pilnvaru termiņa pagarināšanai.

               (4)

               Valde 2017. gada 10. maijā informēja Eiropas Parlamentu, ka tā plāno ierosināt Padomei pagarināt Wilhelmus Martinus van Gemert kunga amata pilnvaru termiņu.

               (5)

               Valde ir iesniegusi Padomē atzinumu, kurā ierosināts pagarināt Eiropola izpilddirektora vietnieka Wilhelmus Martinus van Gemert pilnvaru termiņu un viņa amata pakāpi pārklasificēt uz AD 14.

               (6)

               Pamatojoties uz valdes iesniegto priekšlikumu, Padome vēlas pagarināt Eiropola izpilddirektora vietnieka Wilhelmus Martinus van Gemert pilnvaru termiņu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants

      Wilhelmus Martinus van Gemert kunga Eiropola izpilddirektora vietnieka amata pilnvaru termiņš tiek pagarināts no 2018. gada 1. maija līdz 2022. gada 30. aprīlim AD 14 pakāpes 1. līmenī.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2017. gada 8. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         U. REINSALU

      (1)  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

      (2)  OV C 44, 15.2.2014., 3. lpp.