title: Komisijas Lēmums (2020. gada 25. marts) par kopējā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm 2020/C 131/03

text:
                  22.4.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 131/3

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2020. gada 25. februāris)
         par kopējā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm
         (2020/C 131/03)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1), un jo īpaši tās 213. panta 5. punktu,
         apspriedusies ar Komisijas grāmatvedi,
         tā kā:

                     (1)

                     Finanšu instrumentu, budžeta garantiju un finansiālās palīdzības izmantošana ļauj efektīvi un lietderīgi izmantot Savienības budžeta resursus. Līdz ar to ir nepieciešama garantiju fondu uzkrājumu veidošana, lai vajadzības gadījumā varētu nosegt ievērojamas maksājumu apropriāciju summas.

                     (2)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/1017 (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/1601 (3) Komisija pārvalda Eiropas Stratēģisko investīciju fonda garantiju fonda un Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai garantiju fonda aktīvus. Eiropas Investīciju banka (EIB) saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (4) pārvalda Garantiju fonda ārējai darbībai aktīvus.

                     (3)

                     Komisija ierosina, ka no dienas, kad sāk piemērot daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada, sāk darboties divas jaunas visaptverošas budžeta garantijas: InvestEU garantija, kas paredzēta likumdevēju daļējā kopējā vienošanās par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu InvestEU (5), un Ārējās darbības garantija, kas paredzēta priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) (6). Saskaņā ar 9. panta 1. punktu likumdevēju daļējā kopējā vienošanās par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu InvestEU, uzkrājumus InvestEU garantijai cita starpā var nodrošināt ar dalībvalstu iemaksām. Pamatojoties uz pašreizējo EFIA garantiju un Garantiju fondu ārējai darbībai, būtu jāizveido Ārējās darbības garantija, ar ko atbalsta darbības, uz kurām attiecas budžeta garantijas, makrofinansiālā palīdzība un aizdevumi trešām valstīm saskaņā ar Padomes Lēmumu 77/270/Euratom (7). Līdz 2020. gada 31. decembrim EFIA garantiju fonda un Garantiju fonda ārējai darbībai neto aktīvu atlikums būtu jāpārvieto uz kopējo uzkrājumu fondu.

                     (4)

                     Uzkrājumi, kas veikti, lai segtu finanšu saistības, kuras rodas no finanšu instrumentiem, budžeta garantijām vai finansiālās palīdzības, būtu jātur kopējā uzkrājumu fondā. Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (“Finanšu regula”) 211. panta 4. punktu un 212. panta 1. punktu kopējā uzkrājumu fondā būtu jāietver šādi resursi: iemaksas no Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar piemērojamām regulām un jo īpaši regulu, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, pēc tam, kad ir izskatītas pārdales iespējas; ienākumi no to resursu investīcijām, kas tiek turēti kopējā uzkrājumu fondā; summas, kas atgūtas no saistības neizpildījušiem debitoriem saskaņā ar garantijas vai aizdevuma līgumā noteikto atgūšanas procedūru; ieņēmumi un jebkuri citi maksājumi, ko Savienība saņēmusi saskaņā ar garantijas vai aizdevuma līgumu; attiecīgā gadījumā dalībvalstu un trešo personu iemaksas naudā Savienības finanšu instrumentos, budžeta garantijās vai finansiālajā palīdzībā.

                     (5)

                     Kopējā uzkrājumu fonda resursi būtu jāizvieto nodalījumos, kas atbilst katram attiecīgajam instrumentam. Pamatā esošo nodalījumu līdzekļu kā viena liela aktīvu portfeļa pārvaldībai ir vairākas priekšrocības. Tas nodrošina apjomradītus operatīvos ietaupījumus aktīvu pārvaldībā. Tas ļauj gūt lielākus labumus no aktīvu diversifikācijas, un ir jātur mazāk naudas un tās ekvivalentu saskaņā ar Finanšu regulas 213. pantā minēto efektīvo uzkrājumu likmi.

                     (6)

                     Noteikumiem, ko piemēro uzkrājumu veidošanai un kopējam uzkrājumu fondam, būtu jānodrošina stabila iekšējās kontroles sistēma, lai panāktu ES budžeta resursu efektīvu un lietderīgu izmantošanu un nodrošinātu līdzekļu efektīvu pārvaldību un sadali.

                     (7)

                     Kopējā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldības pamatnostādnēm ar augstu ticamības līmeni būtu jānodrošina nepieciešamā likviditāte, lai pilnībā un nekavējoties nodrošinātu visas nepieciešamās izejošās plūsmas, piemēram, garantijas pieprasījumus, un kapitāla līmeņa uzturēšana fonda investīciju periodā. Aktīvi finanšu pārvaldniekam būtu jāpārvalda, pamatojoties uz investīciju stratēģiju, kas izteikta stratēģiskā aktīvu izvietojuma veidā, atspoguļojot investīciju mērķus un riska pielaidi. Investīciju stratēģija būtu jāatspoguļo stratēģiskā etalonā (“etalons”). Etalons būtu jānosaka saskaņā ar labu nozares praksi.

                     (8)

                     Ievērojot noteiktus ierobežojumus, aktīvu izvietojuma un/vai portfeļa riska raksturlielumu ziņā būtu jāpieļauj novirzes no etalona nolūkā palielināt paredzamo ienesīgumu. Tomēr tiek ņemts vērā, ka būtiskas izmaiņas tirgus apstākļos vai citi faktori, kas ietekmē investīciju vidi, var izraisīt novirzes no paredzamās portfeļa vērtības.

                     (9)

                     Aktīvu pārvaldība būtu jāveic, izmantojot investīciju spektru, kas nodrošina atbilstošu riska un ienesīguma līdzsvaru un nepieciešamo portfeļa likviditāti. Atvasinātos instrumentus nedrīkstētu izmantot spekulatīvā nolūkā. Aktīvu atlases kritērijos būtu pilnībā jāņem vērā Komisijas mērķi, kas saistīti ar ilgtspējīgas finanšu sistēmas un sociālā taisnīguma stiprināšanu. Arvien svarīgāka kļūst investīciju prakse, kas atbilst vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (VSP) kritērijiem, īpaši ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas zaļo kursu (8), un Komisijai būtu jārāda piemērs šajā jomā.

                     (10)

                     Saskaņā ar Finanšu regulas 212. pantu un 213. panta 2. punkta otro daļu finanšu pārvaldniekam noteikts fonda resursu minimums būtu jātur naudā vai tās ekvivalentos (“likviditātes rezerve”) saskaņā ar prudenciālajiem noteikumiem, ņemot vērā maksājumu prognozes, ko sniedz finanšu instrumentu, budžeta garantiju vai finansiālās palīdzības kredītrīkotājdienesti.

                     (11)

                     Investīciju stratēģijas pieņemšana un īstenošana būtu jāuztic pārvaldības struktūrai, kas nodrošina riska pārvaldības funkcijas neatkarību. Ir skaidri jānodala finanšu pārvaldnieka un grāmatveža pienākumi, kā arī to Komisijas dienestu pienākumi, kuri īsteno finanšu instrumentus, budžeta garantijas vai finansiālo palīdzību attiecībā uz dažādiem kopējā uzkrājumu fonda nodalījumiem un kuros darbinieki deleģēti veikt kredītrīkotājam deleģētos attiecīgos pienākumus (turpmāk “kredītrīkotājdienesti”).

                     (12)

                     Finanšu pārvaldniekam būtu jāpārrauga investīciju stratēģijas īstenošana saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko nosaka grāmatvedis, prudenciālajiem noteikumiem un pareizu finanšu pārvaldību. Saskaņā ar Finanšu regulas 213. panta 3. punktu finanšu pārvaldniekam arī jāaprēķina efektīvā uzkrājumu likme un reizi gadā jāsagatavo ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par kopējo uzkrājumu fondu saskaņā ar minētās regulas 214. pantu.

                     (13)

                     Komisija ir iesniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei paziņojumu (9) saskaņā ar neatkarīgo izvērtējumu, kas noteikts Finanšu regulas 212. pantā. Paziņojumā apstiprināts, ka kopējā uzkrājumu fonda aktīvu finansiālo pārvaldību veiks Komisija.

                     (14)

                     Finanšu pārvaldniekam nedrīkstētu būt nekādi ar Finanšu regulu nesaderīgi pienākumi, proti, tiem vajadzētu būt nošķirtiem no pienākumiem, ko veic attiecīgo instrumentu kredītrīkotājdienesti vai grāmatvedis.

                     (15)

                     Budžeta ģenerāldirektorāts ir uzkrājis pieredzi vairāku investīciju portfeļu pārvaldībā, un tam ir atbilstošs pārvaldības satvars un iekšējie noteikumi, lai nodrošinātu kopējā uzkrājumu fonda aktīvu efektīvu finansiālo pārvaldību. Tos pašus uzdevumus līdz 2019. gada 31. decembrim veica Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (“ECFIN ĢD”). Saskaņā ar Komisijas priekšsēdētājas 2019. gada 1. decembra lēmumu par Komisijas locekļu pienākumu organizāciju (P(2019)1) ECFIN ĢD L direktorāts “Kase un finanšu operācijas” no ECFIN ĢD tiek pārvietots uz Budžeta ģenerāldirektorātu, izņemot grupu, kas strādā pie ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanas un kas paliek ECFIN ĢD. Tādēļ ir nepieciešams skaidri nodalīt finanšu pārvaldnieka lomu Komisijā un finanšu pārvaldnieka pienākumus un uzdevumus deleģēt Budžeta ĢD ģenerāldirektoram.

                     (16)

                     Saskaņā ar Finanšu regulas 212. panta 3. punktu grāmatvedim jāizveido procedūras, kas jāpiemēro ieņēmumu un izdevumu operācijām un – vienojoties ar finanšu pārvaldnieku – aktīviem un saistībām, kas saistīti ar kopējo uzkrājumu fondu.

                     (17)

                     Finanšu instrumentu, budžeta garantiju vai finansiālās palīdzības kredītrīkotājdienestiem būtu aktīvi jāuzrauga to atbildībā esošās finanšu saistības un par norisēm jāinformē finanšu pārvaldnieks reizi gadā, bet būtisku izmaiņu gadījumā – nekavējoties.

                     (18)

                     Komisijai būtu jāprecizē, kā finanšu pārvaldniekam, grāmatvedim un kredītrīkotājdienestiem jāpilda savi uzdevumi un pienākumi, kas noteikti šajā lēmumā, un būtu jānosaka kārtība, kas piemērojama kopējā uzkrājumu fonda pārvaldības struktūras darbībai. Papildu noteikumi, kas vajadzīgi šā lēmuma piemērošanai, būtu jāparedz iekšējā administratīvajā aktā un pakalpojumu līmeņa vienošanās starp finanšu pārvaldnieku un kredītrīkotājdienestiem.

                     (19)

                     Resursi no esošā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda un Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai, kuriem pastāvēja attiecīgi garantiju fondi, būtu jāiekļauj divos kopējā uzkrājumu fonda nodalījumos. Tādēļ ir jāatceļ atbilstošās aktīvu pārvaldības pamatnostādnes attiecībā uz minētajiem garantiju fondiem.

                     (20)

                     Saskaņā ar Finanšu regulas 282. panta 3. punkta g) apakšpunktu noteikumus, ar kuriem izveido kopējo uzkrājumu fondu, piemēro no dienas, kad sāk piemērot daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada. Tāpēc šis lēmums būtu jāpiemēro no tās pašas dienas,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

            1.pants
            2. Kopējā uzkrājumu fonda aktīvi un attiecīgie instrumenti

               1.   Ņemot vērā Finanšu regulas 211. panta 4. punktu un 212. panta 1. punktu, kopējā uzkrājumu fondā jo īpaši tur šādu attiecīgo instrumentu uzkrājumus, kas paredzēti leģislatīvajos aktos, ar kuriem nosaka šādas budžeta garantijas un finansiālo palīdzību:

                           a)

                           Eiropas Stratēģisko investīciju fonda garantija;

                           b)

                           Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai garantija un Garantiju fonds ārējai darbībai.

               2.   Kopējā uzkrājumu fondā tur arī turpmāku attiecīgo instrumentu uzkrājumus, ja stājas spēkā attiecīgie noteikumi, kas paredzēti ierosinātajos tiesību aktos, ar kuriem izveido konkrētās budžeta garantijas, finanšu instrumentus un finansiālo palīdzību.

               3.   Turklāt, ņemot vērā Finanšu regulas 279. panta 3. punktu, uz kopējo uzkrājumu fondu naudā vai kā atbilstīgu finanšu aktīvu īpašumtiesības var pārvietot uzkrājumus par vēl citiem attiecīgajiem instrumentiem, jo īpaši:

                           a)

                           esošajiem finanšu instrumentiem ar lielu apgrozībā esošo aktīvu portfeli, kas pieder pie tā paša investīciju spektra kā kopējais uzkrājumu fonds, kā paredzēts šīs regulas 8. pantā, ja tas atbilst Finanšu regulas 279. panta 3. punktam;

                           b)

                           citiem Komisijas politikas instrumentiem, kuriem ir izveidojušies lieli apgrozībā esošo aktīvu portfeļi, kas pieder pie tā paša investīciju spektra kā kopējais uzkrājumu fonds, kā noteikts 8. pantā;

                           c)

                           dalībvalstis pieprasa pārvaldīt iespējamo iemaksu no fondiem dalītās pārvaldības ietvaros, kā paredzēts dalībvalsts nodalījuma nolūkā programmas InvestEU ietvaros.

               4.   Par 3. punktā minēto papildu uzkrājumu pārvietošanu uz kopējo uzkrājumu fondu kredītrīkotājdienests iepriekš paziņo finanšu pārvaldniekam un vienojas ar to.

               5.   Attiecībā uz visām esošajām saistībām, kas paliek ārpus kopējā uzkrājumu fonda saskaņā ar Finanšu regulas 279. panta 3. punktu, paliek spēkā iepriekš saskaņotās aktīvu pārvaldības pamatnostādnes un norādījumi.

            2. pants
            Kopējā uzkrājumu fonda pārvaldības vispārīgais mērķis

               1.   Kopējo uzkrājumu fondu pārvalda tā, lai ar augstu ticamības līmeni nodrošinātu nepieciešamo likviditāti nolūkā pilnībā un nekavējoties apmierināt visas nepieciešamās izejošās plūsmas un garantijas pieprasījumus un uzturētu kapitāla līmeni fonda investīciju periodā.

               2.   Lai sasniegtu 1. punktā noteikto vispārīgo mērķi, kopējā uzkrājumu fonda finanšu pārvaldnieks pārvalda aktīvus saskaņā ar prudenciālajiem noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, kā arī saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko noteicis Komisijas grāmatvedis.

               3.   Kopējā uzkrājumu fonda portfeli veido tā, lai nodrošinātu augstu diversifikācijas pakāpi starp atbilstīgo aktīvu klasēm, ģeogrāfiskajiem apgabaliem, emitentiem un termiņiem nolūkā pārvaldīt portfeļa vērtības svārstības.

            3. pants
            Kopējā uzkrājumu fonda struktūra un darbība

               1.   Kopējā uzkrājumu fonda resursus izvieto nodalījumos, kas atbilst katram 1. pantā minētajam attiecīgajam instrumentam.

               2.   Nodalījumu daļas nosaka proporcionāli, atspoguļojot katra attiecīgā instrumenta iemaksas kopējā uzkrājumu fonda aktīvos un maksājumus no tiem.

               3.   Visas saistības, kas radušās par attiecīgajiem instrumentiem, sedz, izmantojot kopējā uzkrājumu fonda aktīvus lielākais tās daļas apmērā, kas atbilst attiecīgajam nodalījumam. Izmaksātā summa var radīt pārsniegumu tikai izņēmuma kārtā un uz laiku, un attiecīgais instruments to atmaksā nominālvērtībā.

               4.   Ja kopējā uzkrājumu fonda aktīvi, kas atbilst attiecīgā nodalījuma daļai, ir izsmelti, Komisija pieprasa budžeta lēmējinstitūcijai apropriācijas, kas vajadzīgas, lai izpildītu uzņemtās saistības.

               5.   Izņēmuma gadījumos saskaņā ar Finanšu regulas 30. panta 1. punkta g) apakšpunktu Komisija savas budžeta iedaļas ietvaros var pārvietot apropriācijas no vienas budžeta garantijas budžeta posteņa uz citas budžeta garantijas budžeta posteni, ja izņēmuma gadījumos kopējā uzkrājumu fondā uzkrātie resursi nav pietiekami garantijas pieprasījuma segšanai, ar noteikumu vēlāk atjaunot pārvietoto summu saskaņā ar Finanšu regulas 30. panta 1. punkta g) apakšpunktā un 212. panta 4. punktā noteikto procedūru.

               6.   Saskaņā ar Finanšu regulas 211. panta 7. punktu Komisija nekavējoties informē budžeta lēmējinstitūciju, ja kāda nodalījuma daļu vērtība samazinās zem 50 % no paredzētajām summām pēc efektīvās uzkrājumu likmes piemērošanas, un vēlreiz, ja šī vērtība samazinās zem 30 % no minētajām paredzētajām summām.

            4. pants
            Garantijas pieprasījumu izpilde

               1.   Norēķini par garantijas pieprasījumiem attiecībā uz finanšu instrumentiem, budžeta garantijām un finansiālo palīdzību, ko sedz kopējais uzkrājumu fonds (“garantijas pieprasījumi”), nodrošina minēto pārvietojumu izsekojamību un uzskaiti Komisijas grāmatvedības sistēmā.

               2.   Garantijas pieprasījumus un citus attiecīgus maksājuma pieprasījumus var izpildīt naudā un/vai pārdodot kopējā uzkrājumu fonda aktīvus, un/vai ar repo līgumiem, ievērojot piemērojamos riska ierobežojumus.

               3.   Ja Komisijas centrālajā kasē saņemts garantijas pieprasījums vai attiecīgs maksājuma pieprasījums no īstenošanas partnera vai ja nepieciešams uzturēt resursu minimumu naudā vai tās ekvivalentos likviditātes rezervei saskaņā ar Finanšu regulas 212. pantu un 213. panta 2. punkta otro daļu, par attiecīgo instrumentu atbildīgais kredītrīkotājdienests izdod papildināšanas rīkojumu, lai atjaunotu attiecīgās likviditātes rezerves pozīcijas vērtību. Pamatojoties uz minētajiem papildināšanas rīkojumiem, Komisijas kase pieprasa pārvietot summas uz īpaši izveidotu kontu šo garantijas pieprasījumu vai maksājuma pieprasījumu apstrādei, no kurienes tās dara pieejamas kredītrīkotājdienestiem, kas tās var izmantot, lai veiktu maksājumus īstenošanas partneriem.

               4.   Kredītrīkotājdienesti paziņo iepriekšēju informāciju par visiem garantijas pieprasījumiem vai attiecīgajiem maksājuma pieprasījumiem, tiklīdz tā kļūst pieejama, lai finanšu pārvaldnieks varētu pienācīgi sagatavoties reaģēt uz šiem garantijas pieprasījumiem un maksājuma pieprasījumiem. Attiecīgo instrumentu kredītrīkotājdienesti aktīvi uzrauga to atbildībā esošās finanšu saistības, lai sniegtu ieņēmumu prognozes un, ciktāl tā pieejama, agrīnu informāciju par paredzamajiem garantijas pieprasījumiem.

               5.   Gada ziņojumā par kopējā uzkrājumu fonda darbību iekļauj informāciju par kopējā uzkrājumu fonda izpildītajiem garantijas pieprasījumiem un attiecīgajiem maksājuma pieprasījumiem.

            5. pants
            Investīciju stratēģija

               1.   Finanšu pārvaldnieks sagatavo investīciju stratēģiju, lai virzītu kopējā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldību nolūkā sasniegt 2. pantā noteiktos investīciju mērķus. Šo investīciju stratēģiju izsaka stratēģiskā aktīvu izvietojuma veidā, kas nosaka indikatīvo mērķizvietojumu dažādām portfeļa atbilstīgo finanšu aktīvu kategorijām.

               2.   Finanšu pārvaldnieks stratēģisko aktīvu izvietojumu atspoguļo stratēģiskā etalonā (“etalons”), ar kuru salīdzina kopējā uzkrājumu fonda sniegumu.

               3.   Investīciju stratēģiju un etalonu ierosina finanšu pārvaldnieks un apstiprina grāmatvedis pēc apspriešanās un saziņā ar kredītrīkotājdienestiem.

               4.   Investīciju stratēģiju un etalonu var grozīt, ja notiek pienācīgi dokumentētas un pamatotas izmaiņas ekonomiskajos apstākļos, būtiskas izmaiņas attiecīgo instrumentu vajadzībās un stāvoklī vai būtiskas izmaiņas ienākošo un izejošo plūsmu aplēsēs. Investīciju stratēģijas grozīšanas procedūra ir tāda pati kā tās sākotnējai pieņemšanai. Investīciju stratēģiju izstrādā, ņemot vērā kopējā uzkrājumu fonda investīciju periodu un riska pielaidi.

               5.   Kopējā uzkrājumu fonda investīciju periods atspoguļo dažādo attiecīgo instrumentu apvienotos investīciju periodus, ņemot vērā budžeta iemaksu laika profilu un ienākošo un izejošo plūsmu aplēses, ko par attiecīgajiem instrumentiem atbildīgie kredītrīkotājdienesti snieguši pirms sākotnējās investīciju stratēģijas izveides un katru gadu attiecīgā instrumenta darbības laikā vai gadījumā, ja ir paredzamas būtiskas izmaiņas.

               6.   Finanšu pārvaldnieks kopējā uzkrājumu fonda riska pielaidi nosaka kā no tā aktīvu pārvaldības darbībām radušos zaudējumu maksimālo summu, ko kopējais uzkrājumu fonds var pieņemt. Riska pielaidi izsaka ar tādiem riska parametriem kā riskam pakļautā vērtība, kas noteikta ar ļoti augstu ticamības pakāpi tā, lai būtu ļoti neliela varbūtība, ka faktiskie zaudējumi pārsniedz maksimālos paredzētos zaudējumus.

            6. pants
            Investīciju stratēģijas īstenošana, ko veic finanšu pārvaldnieks

               1.   Finanšu pārvaldnieks īsteno investīciju stratēģiju, ņemot vērā aktīvu pārvaldības pamatnostādnes un attiecīgos noteikumus un procedūras.

               2.   Finanšu pārvaldnieks pārrauga šajā lēmumā noteikto procesu darbību.

               3.   Finanšu pārvaldnieks sniedz ziņojumus saskaņā ar 11. pantu.

               4.   Finanšu pārvaldnieka riska pārvaldības dienests ziņo grāmatvedim par jebkādām būtiskām bažām saistībā ar aktīvu pareizu un prudenciālu finansiālo pārvaldību.

               5.   Finanšu pārvaldnieks pārrauga visu attiecīgo atbalsta pakalpojumu (grāmatvedības, analīzes, tirdzniecības risinājumu) iepirkumu, kas nepieciešami, lai nodrošinātu investīciju stratēģijas efektīvu īstenošanu.

               6.   Lai nodrošinātu investīciju stratēģijas efektīvu un lietderīgu īstenošanu, finanšu pārvaldnieks ir pilnvarots deleģēt konkrētas funkcijas vai procesus akreditētiem pakalpojumu sniedzējiem, kuriem ir visas nepieciešamās atļaujas uzticēto pakalpojumu veikšanai. Darbības, kuras var deleģēt, ir šādas:

                           a)

                           kopējā uzkrājumu fonda nodalījumu aktīvu un daļu novērtēšana un uzskaite;

                           b)

                           kopējā uzkrājumu fonda aktīvu glabāšana, turēšana un pārvaldīšana;

                           c)

                           etalonindeksu izstrādāšana, novērtēšana un uzturēšana, tirgus dati.

            7. pants
            Snieguma mērīšana un vērtēšana

               1.   Finanšu pārvaldnieks vismaz reizi mēnesī uzrāda kopējā uzkrājumu fonda neto aktīvu vērtību (NAV). Visus darījumus (ienākošās/izejošās plūsmas) novērtē NAV mēneša beigās.

               2.   Kopējo peļņu vai zaudējumus no aktīvu investīcijām, ko atspoguļo kopējā uzkrājumu fonda NAV, sadala proporcionāli attiecīgo finanšu instrumentu, budžeta garantiju un finansiālās palīdzības nodalījumu daļām.

               3.   Portfeļa vērtējumu nosaka, izmantojot finanšu pārvaldnieka ierosinātās un grāmatveža apstiprinātās vērtēšanas metodes un procedūras. Minētās metodes un procedūras var ietvert tirgus noslēguma cenas, ārēji novērtētas cenas, aktīvā tirgū kotētās cenas un, ja tās nav pieejamas, iekšējos vai ārējos vērtēšanas modeļus. Ja ir pirkti vai pārdoti aktīvi, izmanto darījuma cenas.

               4.   Portfeļa sniegumu novērtē pēc patiesās vērtības, ņemot vērā instrumentu tirgus cenas. Portfeļa sniegumu aprēķina gan absolūtā izteiksmē, gan attiecībā pret etalonu, kas minēts 5. pantā.

               5.   Kopējā uzkrājumu fonda tiešās aktīvu pārvaldības izmaksas sedz no kopējā uzkrājumu fonda aktīviem. Minētās aktīvu pārvaldības izmaksas ietver turēšanas maksu, ārējās revīzijas izmaksas, tirdzniecības un riska ierobežošanas izmaksas, banku maksas un izmaksas, kas saistītas ar vērtspapīru aizdevumu darījumiem un citām operācijām, kuras ir atbilstīgas saskaņā ar 8. pantu.

               6.   No fonda aktīviem var atskaitīt tirdzniecības infrastruktūras izmaksas, tajā skaitā datu pakalpojumu izmaksas, kas tieši saistītas ar kopējā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldību.

            8. pants
            Atbilstīgais investīciju spektrs

               1.   Kopējais uzkrājumu fonds veic investīcijas tikai:

                           a)

                           euro denominētos naudas tirgus aktīvos;

                           b)

                           fiksēta ienākuma vērtspapīros;

                           c)

                           regulētos kolektīvos ieguldījumos parāda un pašu kapitālā.

               2.   Kopējais uzkrājumu fonds iegūst riska darījumus ar šīm aktīvu klasēm, veicot investīcijas šādos instrumentos vai iesaistoties šādās operācijās:

                           a)

                           noguldījumi;

                           b)

                           naudas tirgus instrumenti un naudas tirgus fondi, kas piedāvā dienas likviditāti, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131 (10);

                           c)

                           parāda instrumenti, piemēram, obligācijas, vekseļi un parādzīmes, un vērtspapīroti instrumenti saskaņā ar vienkāršiem, pārredzamiem un standartizētiem (VPS) kritērijiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2402 (11);

                           d)

                           kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (12), tajā skaitā biržā tirgoti fondi, kas veic investīcijas pašu kapitālā vai parāda instrumentos, kuru maksimālie zaudējumi nevar pārsniegt investētās summas;

                           e)

                           repo līgumi saskaņā ar Finanšu regulas 212. panta 2. punktu;

                           f)

                           reversie repo līgumi;

                           g)

                           vērtspapīru aizdevumu operācijas ar atzītām tīrvērtes sistēmām, piemēram, Clearstream un Euroclear, vai ar vadošajām finanšu iestādēm, kas specializējas šāda veida operācijās.

               3.   Atvasinātos instrumentus regulētā tirgū netirgotu un tirgotu nākotnes līgumu un mijmaiņas līgumu veidā izmanto tikai efektīvai portfeļa pārvaldībai, nevis spekulācijas vai pozīciju stiprināšanas nolūkā. Atvasinātos instrumentus var izmantot, lai koriģētu ilgumu, mazinātu kredītrisku vai citu būtisku risku vai mainītu aktīvu izvietojumu atbilstīgi investīciju politikai.

               4.   Kopējā uzkrājumu fonda aktīvus var investēt ierobežota riska augsti likvīdās obligācijās, kas denominētas ASV dolāros un ko emitējušas valsts un pārvalstiskas struktūras, vienīgi tāpēc, lai panāktu diversifikāciju un pakļautību citas procentu likmju līknes riskiem. Valūtas risku ierobežo, pienācīgi izmantojot mijmaiņas līgumus vai citus ārvalstu valūtas riska ierobežošanas instrumentus, kā noteikts 3. punktā.

               5.   Finanšu pārvaldnieks, vienojoties ar grāmatvedi, var paplašināt atbilstīgo investīciju tvērumu, iekļaujot citas aktīvu klases un investīciju operācijas, kas atbilst investīciju stratēģijai un mērķiem, kā arī citu attīstīto valstu valūtas, ko ik pa laikam norāda Starptautiskais Valūtas fonds, ar nosacījumu, ka tiek ierobežots valūtas risks. Ikvienu lēmumu par jaunu aktīvu klašu, investīciju operāciju vai attīstīto valstu valūtu iekļaušanu attaisno ar argumentētu pamatojumu par katru aktīvu klasi, operāciju vai valūtu par to, kā paplašinātās investīciju iespējas uzlabos kopējā uzkrājumu fonda riska un ienesīguma rādītājus. Tas ietver novērtējumu par operatīvajām spējām, kas vajadzīgas, lai izmantotu šīs jaunās investīciju iespējas.

            9. pants
            Ētisku vai morālu apsvērumu dēļ izslēgto investēšanas darbību saraksts

               1.   Finanšu pārvaldnieks apzināti neinvestē kopējā uzkrājumu fonda aktīvus vērtspapīros, ko emitējuši uzņēmumi, par kuriem ar galīgu spriedumu vai galīgu administratīvu lēmumu ir konstatēts, ka tie veic darbības:

                           a)

                           kuras tiek uzskatītas par nelikumīgām vai aizliegtām ētisku vai morālu apsvērumu dēļ saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu un starptautiskām konvencijām un nolīgumiem;

                           b)

                           kuras ir saistītas ar tādas munīcijas vai ieroču izstrādi, ražošanu un tirdzniecību, ko aizliedz piemērojamie starptautiskie tiesību akti.

               2.   Kopējā uzkrājumu fonda aktīvus neinvestē vērtspapīros, ko emitējuši uzņēmumi, kuri, cik zināms finanšu pārvaldniekam, vairāk nekā 25 % no saviem kopējiem gada ieņēmumiem gūst no turpmāk uzskaitītajām darbībām:

                           a)

                           azartspēļu darbībām (ar ražošanu, būvniecību, izplatīšanu, apstrādi, tirdzniecību vai programmatūru saistītām darbībām);

                           b)

                           ar tabaku saistītiem produktiem un darbībām (ražošana, izplatīšana, pārstrāde un tirdzniecība);

                           c)

                           tirdzniecības ar seksuālās ekspluatācijas mērķi un saistītās infrastruktūras, pakalpojumiem un medijiem.

            10. pants
            Vidiskie, sociālie un pārvaldības apsvērumi

               1.   Kopējā uzkrājumu fonda investīciju stratēģiju īsteno saskaņā ar Savienības politikas mērķi maksimāli veicināt ilgtspējīgu finansējumu un sociālo taisnīgumu, ciktāl tas atbilst kopējā uzkrājumu fonda kapitāla līmeņa uzturēšanai.

               2.   Kopējā uzkrājumu fonda investīciju politikas īstenošanā nodrošina atbilstību visiem attiecīgajiem tiesību aktiem, kas veicina vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (VSP) kritērijiem atbilstīgos finanšu instrumentus, un ievēro attiecīgos standartus, sistēmas, kritērijus un procesus, kas noteikti Savienības tiesiskajā regulējumā.

               3.   Finanšu pārvaldnieks apspriežas ar ES Tehnisko ekspertu grupu ilgtspējīga finansējuma jautājumos vai tās pēcteci par VSP faktoru īstenošanu kopējā uzkrājumu fonda investīciju stratēģijā.

               4.   Finanšu pārvaldnieks uzrauga kopējā uzkrājumu fonda VSP profilu un regulāri sniedz ziņojumu par to, tajā skaitā izmantojot 11. pantā minēto gada pārskatu.

            11. pants
            Kopējā uzkrājumu fonda ziņojumi un pārskati

               1.   Gada ziņojumā saskaņā ar Finanšu regulas 214. panta 2. punktu iekļauj pamatinformāciju par vispārējo portfeļa sastāvu, pieprasījumu skaitu, darījumu skaitu un sniegumu salīdzinājumā ar etalonu.

               2.   Gada ziņojumā sniedz piezīmes par kopējā uzkrājumu fonda vispārējo sniegumu un visām nozīmīgajām norisēm saistībā ar kopējā uzkrājumu fonda rezultātiem un operācijām gada laikā.

               3.   Grāmatvedis nodrošina kopējā uzkrājumu fonda turēto aktīvu gada pārskatu savlaicīgu sagatavošanu un to konsolidēšanu Savienības gada pārskatos.

               4.   Finanšu pārvaldnieks pēc pieprasījuma sniedz grāmatvedim visu informāciju un palīdzību šīs prasības izpildei.

               5.   Finanšu pārvaldnieks sagatavo ikmēneša ziņojumus par riskiem un sniegumu.

               6.   Finanšu pārvaldnieks pēc grāmatveža, Eiropas Parlamenta vai Padomes un Eiropas Revīzijas palātas pieprasījuma sniedz informāciju par kopējā uzkrājumu fonda stāvokli un sniegumu.

            12. pants
            Atcelšana
            Komisijas Lēmumu C(2016) 165 (13) un Komisijas Lēmumu C(2017) 7693 (14) atceļ.

            13. pants
            Finanšu pārvaldnieka pienākumu deleģēšana
            Komisija deleģē finanšu pārvaldnieka pienākumus un uzdevumus Budžeta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektoram, izņemot Finanšu regulas 214. panta 2. punktā minētos ziņošanas pienākumus.
            Budžeta ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors pastāvīgi veic minētos pienākumus un uzdevumus un iesniedz komisāru kolēģijai visus ieteikumus un ziņojumus par kopējā uzkrājumu fonda darbību.

            14. pants
            Piemērošanas diena
            Šo lēmumu piemēro no dienas, kad sāk piemērot daudzgadu finanšu shēmu laikposmam pēc 2020. gada.

            Briselē, 2020. gada 25. februāris

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas loceklis

               Johannes HAHN

            (1)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/1017 (2015. gada 25. jūnijs) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1601 (2017. gada 26. septembris), ar ko izveido Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), EFIA garantiju un EFIA garantiju fondu (OV L 249, 27.9.2017., 1. lpp).

            (4)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (2009. gada 25. maijs), ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.).

            (5)  Likumdevēju daļēja kopēja vienošanās par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu InvestEU (COM(2018) 439 final, 2018. gada 6. jūnijs).

            (6)  COM(2018) 460, final, 2018. gada 14. jūnijs.

            (7)  Padomes Lēmums 77/270/Euratom (1977. gada 29. marts), ar ko Komisiju pilnvaro piešķirt Euratom aizdevumus, lai veicinātu kodolelektrostaciju finansēšanu (OV L 88, 6.4.1977., 9. lpp.).

            (8)  COM(2019) 640, final, 2019. gada 11. decembris.

            (9)  COM(2020) 130.

            (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131 (2017. gada 14. jūnijs) par naudas tirgus fondiem (OV L 169, 30.6.2017., 8. lpp.).

            (11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2402 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 347, 28.12.2017., 35. lpp.).

            (12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (pārstrādāta versija) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.).

            (13)  Commission Decision C(2016) 165 of 21 January 2016 approving the asset management guidelines of the guarantee fund of the European Fund for Strategic Investments.

            (14)  Commission Decision C(2017) 7693 of 22 November 2017 approving the asset management guidelines of the guarantee fund of the European Fund for Sustainable Development and amending Decision C(2005) 2992 concerning the management of the non-budget financial operations of the European Community (EC), the European Atomic Energy Community (Euratom), the European Coal and Steel Community (ECSC) in liquidation and subsequently the Assets of the Research Fund for Coal and Steel.


title: Komisijas Lēmums (ES, Euratom) 2020/555 (2020. gada 22. aprīlis), ar ko groza tās reglamentu

text:
                  22.4.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 127/1

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES, Euratom) 2020/555
         (2020. gada 22. aprīlis),
         ar ko groza tās reglamentu
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Komisijai vajadzētu spēt nodrošināt, kas tās lēmumu pieņemšanas process norit netraucēti pat ārkārtas apstākļos.

                     (2)

                     Ārkārtas apstākļos, ja daļa vai visi Komisijas locekļi nevar personīgi piedalīties Komisijas sanāksmē, priekšsēdētājs var uzaicināt tos piedalīties, izmantojot telesakaru sistēmas, kas ļauj tos identificēt un efektīvi līdzdarboties.

                     (3)

                     Būtu lietderīgi uzskatīt, ka Komisijas locekļi, kas piedalās Komisijas sanāksmē, izmantojot telesakaru sistēmas, ir klātesoši kvoruma nolūkā.

                     (4)

                     Šādā sanāksmē pieņemto aktu autentificēšanai Komisijas priekšsēdētāja un ģenerālsekretāra kopsavilkuma parakstu varētu aizstāt ar viņu rakstisku piekrišanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Komisijas reglamentu (1) groza šādi:

                        1)

                        5. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
                        “Ārkārtas apstākļos, ja daļa vai visi Komisijas locekļi nevar personīgi piedalīties Komisijas sanāksmē, priekšsēdētājs var uzaicināt tos piedalīties, izmantojot telesakaru sistēmas, kas ļauj tos identificēt un efektīvi līdzdarboties.”;

                        2)

                        7. pantam pievieno šādu daļu:
                        “Ja priekšsēdētājs izmanto 5. panta 2. punkta otro daļu, kvoruma noteikšanas nolūkā par klātesošiem uzskata Komisijas locekļus, kuri piedalās apspriedēs, izmantojot attiecīgajā daļā minētās telesakaru sistēmas.”;

                        3)

                        10. pantam pievieno šādu punktu:

                           “4.   Ja priekšsēdētājs izmanto 5. panta 2. punkta otro daļu, šā panta 1.–3. punktā minētās personas var piedalīties sanāksmēs, izmantojot attiecīgajā daļā minētās telesakaru sistēmas.”;

                        4)

                        17. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
                        “Ja priekšsēdētājs izmanto 5. panta 2. punkta otro daļu un ja apstākļi neļauj parakstīt kopsavilkumu, ar priekšsēdētāja un Komisijas ģenerālsekretāra skaidru rakstisku piekrišanu izņēmuma kārtā var aizstāt viņu attiecīgos parakstus, un to pievieno kopsavilkumam.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2020. gada 22. aprīlī

                  Komisijas vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2020/556 (2020. gada 21. aprīlis), ar ko pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija

text:
                  23.4.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 128/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/556
         (2020. gada 21. aprīlis),
         ar ko pagarina ar Lēmumu (ES) 2020/430 ieviesto pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 240. panta 3. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/430 (1) tika ieviesta viena mēneša atkāpe no Padomes reglamenta (2) 12. panta 1. punkta pirmās daļas attiecībā uz lēmumiem izmantot parasto rakstisko procedūru, ja minētos lēmumus pieņem Dalībvalstu valdību Pastāvīgo pārstāvju komiteja. Minētā atkāpe zaudē spēku 2020. gada 23. aprīlī.

                     (2)

                     Lēmumā (ES) 2020/430 ir paredzēts, ka Padome var atjaunot minēto lēmumu, ja ārkārtas apstākļu dēļ tas joprojām ir pamatoti.

                     (3)

                     Ņemot vērā to, ka Covid-19 pandēmijas izraisītie ārkārtas apstākļi turpinās un dalībvalstis joprojām īsteno virkni preventīvu un ierobežojošu ārkārtas pasākumu, Lēmuma (ES) 2020/430 1. pantā paredzētā atkāpe ir jāpagarina vēl par vienu mēnesi,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmuma (ES) 2020/430 1. pantā paredzētā atkāpe ar šo tiek pagarināta par vienu mēnesi no 2020. gada 23. aprīļa.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
            To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2020. gada 21. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētājs

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2020/430 (2020. gada 23. marts) par pagaidu atkāpi no Padomes reglamenta, ņemot vērā ceļošanas grūtības, ko Savienībā izraisījusi Covid-19 pandēmija (OV L 88 I, 24.3.2020., 1. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums 2009/937/ES (2009. gada 1. decembris), ar ko pieņem Padomes reglamentu (OV L 325, 11.12.2009., 35. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/563 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2013/184/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu

text:
                  24.4.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 130/25

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/563
         (2020. gada 23. aprīlis),
         ar ko groza Lēmumu 2013/184/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2013. gada 22. aprīlī pieņēma Lēmumu 2013/184/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu.

                     (2)

                     Pamatojoties uz Lēmuma 2013/184/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāatjaunina līdz 2021. gada 30. aprīlim.

                     (3)

                     Attiecībā uz vienu ierakstu ir saņemta atjaunināta informācija.

                     (4)

                     Tāpēc Lēmums 2013/184/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu 2013/184/KĀDP groza šādi:

                        1)

                        lēmuma 12. pantu aizstāj ar šādu:

                           “12. pants

                           Šo lēmumu piemēro līdz 2021. gada 30. aprīlim. To pastāvīgi pārskata. To atjauno vai attiecīgi groza, ja Padome uzskata, ka lēmuma mērķi nav sasniegti.”;

                        2)

                        lēmuma pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2020. gada 23. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Padomes Lēmums 2013/184/KĀDP (2013. gada 22. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem pret Mjanmu/Birmu un ar ko atceļ Lēmumu 2010/232/KĀDP (OV L 111, 23.4.2013., 75. lpp.).

            PIELIKUMS
            3. ierakstu personu un vienību sarakstā, kas izklāstīts Lēmuma 2013/184/KĀDP pielikumā, aizstāj ar šādu:

                           Vārds, uzvārds

                           Identifikācijas informācija

                           Pamatojums

                           Sarakstā iekļaušanas datums

                           “3.

                           Than Oo

                           Dzimšanas datums: 1973. gada 12. oktobris
                           Dzimums: vīrietis
                           Militārais identifikācijas numurs: BC 25723

                           Brigādes ģenerālis Than Oo līdz 2018. gada maijam bija Mjanmas bruņoto spēku (Tatmadaw) 99. vieglo kājnieku divīzijas komandieris. Tādā ziņā viņš ir atbildīgs par nežēlīgajiem nodarījumiem un smagajiem cilvēktiesību aizskārumiem, ko 2017. gada otrajā pusgadā īstenoja 99. vieglo kājnieku divīzija pret rohindžu tautības iedzīvotājiem Rakhainas štatā. Starp tādiem minama nelikumīga nonāvēšana, seksuāla vardarbība un sistemātiska rohindžu mājokļu un ēku dedzināšana.

                           25.6.2018.”


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/564 (2020. gada 23. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2018/298 par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

text:
                  24.4.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 130/27

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/564
         (2020. gada 23. aprīlis),
         ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2018/298 par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2018. gada 26. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/298 (1).

                     (2)

                     Lēmuma (KĀDP) 2018/298 5. panta otrajā daļā ir paredzēts, ka lēmuma 1. pantā minētajām darbībām ir 24 mēnešu īstenošanas laikposms, sākot no minētā lēmuma 3. panta 3. punktā minētā finansējuma nolīguma noslēgšanas dienas.

                     (3)

                     Finansējuma nolīgums ar Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisiju tika parakstīts 2018. gada 28. aprīlī, un tādēļ tas zaudēs spēku 2020. gada 27. aprīlī.

                     (4)

                     2020. gada 19. martāCTBTO sagatavošanas komisijas izpildsekretārs Dr. Lassina ZERBO lūdza pagarināt Lēmumā (KĀDP) 2018/298 paredzēto īstenošanas laikposmu līdz 2020. gada 30. novembrim, ņemot vērā to, ka visā pasaulē vēršas plašumā Covid-19 krīze un saistībā ar to uz laiku tiek apturētas ne tik svarīgās CTBTO darbības.

                     (5)

                     Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2018/298 būtu jāgroza.

                     (6)

                     Lēmuma (KĀDP) 2018/298 1. pantā minēto darbību pagarināšana līdz 2020. gada 30. novembrim neietekmē resursus,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmuma (KĀDP) 2018/298 5. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
            “Šis lēmums zaudē spēku 2020. gada 30. novembrī.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2020. gada 23. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. GRLIĆ RADMAN

            (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/298 (2018. gada 26. februāris) par Savienības atbalstu Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijas darbībām, lai nostiprinātu tās uzraudzības un pārbaudes spējas, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 56, 28.2.2018., 34. lpp.).


title: BEREC atbalsta aģentūras (BEREC birojs) valdes Lēmums (2019. gada 10. septembris), ar ko paredz iekšējos noteikumus attiecībā uz datu subjektu noteiktu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi darbībās, ko veic BEREC birojs

text:
                  24.4.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 130/28

         BEREC ATBALSTA AĢENTŪRAS (BEREC BIROJS) VALDES LĒMUMS
         (2019. gada 10. septembris),
         ar ko paredz iekšējos noteikumus attiecībā uz datu subjektu noteiktu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu apstrādi darbībās, ko veic BEREC birojs
         VALDE,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulu (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (1), un jo īpaši tās 36. panta 4. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 23. oktobra Regulu (ES) 2018/1725 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (2) (“regula”), un jo īpaši tās 25. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                        BEREC birojs tā darbības kontekstā var veikt administratīvas izmeklēšanas, pirmsdisciplināras, disciplināras un atstādināšanas procedūras, pamatojoties uz Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības (3) IX pielikumu un saskaņā ar Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja Pārvaldības komitejas (BEREC birojs) Lēmumu MC/2012/3, ar ko paredz vispārīgus īstenošanas noteikumus par administratīvo izmeklēšanu un disciplināro procedūru veikšanu, kas ietver informācijas, tostarp personas datu, apstrādi.

                     (2)

                        BEREC biroja darbinieku pienākums ir ziņot par iespējamām nelikumīgām darbībām, tostarp krāpšanu vai korupciju, kas kaitē Savienības interesēm, vai par rīcību, kura saistīta ar profesionālo pienākumu izpildi un kuras rezultātā var ievērojami tikt pārkāpti Savienības darbinieku pienākumi. To reglamentē Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja Pārvaldības komitejas (BEREC birojs) Lēmums MC/2018/11, ar ko nosaka BEREC biroja pamatnostādnes par trauksmes celšanu.

                     (3)

                        BEREC birojs ir izstrādājis politiku, lai novērstu, kā arī efektīvi un produktīvi risinātu esošos vai potenciālos psiholoģiskas aizskaršanas vai seksuālas uzmākšanās darbavietā gadījumus, kā paredzēts Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja Pārvaldības komitejas (BEREC birojs) Lēmumā MC/2016/15 par politiku attiecībā uz personas cieņas aizsardzību, kā arī psiholoģiskas un seksuālas uzmākšanās novēršanu.

                     (4)

                     Iepriekš minēto darbību kontekstā BEREC birojs vāc un apstrādā attiecīgu informāciju un vairāku kategoriju personas datus, tostarp fiziskas personas identifikācijas datus, kontaktinformāciju, amatus un amata pienākumus, informāciju par privātu un profesionālu rīcību un sniegumu un finanšu datus. BEREC birojs darbojas kā datu pārzinis.

                     (5)

                     Ir ieviesti atbilstoši pasākumi, lai aizsargātu personas datus un novērstu nejaušu vai nelikumīgu piekļuvi tiem vai to pārsūtīšanu gan tad, ja tos uzglabā fiziskā, gan elektroniskā vidē. Pēc apstrādes datus glabā saskaņā ar piemērojamiem BEREC biroja glabāšanas noteikumiem, kā noteikts datu aizsardzības reģistros, pamatojoties uz regulas 31. pantu. Glabāšanas perioda beigās ar lietu saistīto informāciju, tostarp personas datus, dzēš, anonimizē vai nodod vēsturiskajos arhīvos.

                     (6)

                     Šajā kontekstā BEREC biroja pienākums ir izpildīt tā pienākumu sniegt informāciju datu subjektiem saistībā ar iepriekš minētajām apstrādes darbībām un ievērot datu subjektu tiesības, kā noteikts regulā.

                     (7)

                     Saskaņā ar regulu var būt nepieciešams līdzsvarot datu subjektu tiesības ar iepriekš minēto darbību vajadzībām, vienlaikus pilnībā ievērojot citu datu subjektu pamattiesības un brīvības. Šajā nolūkā regulas 25. pantā ar stingriem nosacījumiem ir paredzēta iespēja ierobežot 14.–20. panta, 35. un 36. panta piemērošanu, kā arī 4. panta piemērošanu, ciktāl tā noteikumi atbilst 14.–20. pantā noteiktajām tiesībām un pienākumiem. Šajā gadījumā ir nepieciešams pieņemt iekšējus noteikumus, saskaņā ar kuriem BEREC birojs var ierobežot šīs tiesības atbilstoši minētajam regulas pantam.

                     (8)

                     Tas jo īpaši var attiekties gadījumos, kad datu subjektam tiek sniegta informācija par personas datu apstrādi administratīvās izmeklēšanas sākotnējā novērtējuma posmā vai izmeklēšanas laikā, pirms lietas iespējamas noraidīšanas vai pirmsdisciplināro procedūru posmā. Noteiktos gadījumos šādas informācijas sniegšana var būtiski ietekmēt BEREC biroja spēju veikt efektīvu izmeklēšanu, ja, piemēram, pastāv risks, ka iesaistītā persona iznīcinās pierādījumus vai sazināsies ar potenciālajiem lieciniekiem, pirms viņi ir intervēti. Turklāt BEREC birojam var būt nepieciešams aizsargāt savas tiesības un brīvības, kā arī citu iesaistīto personu tiesības un brīvības.

                     (9)

                     Tam var būt nepieciešams aizsargāt tāda liecinieka vai trauksmes cēlēja konfidencialitāti, kurš lūdzis nenorādīt viņa identitāti. Šādā gadījumā BEREC birojs var nolemt ierobežot piekļuvi trauksmes cēlēja un citu iesaistīto personu identitātei, paziņojumiem un citiem personas datiem, lai aizsargātu viņu tiesības un brīvības.

                     (10)

                     Var būt nepieciešams aizsargāt tā darbinieka konfidencialitāti, kurš ir sazinājies ar BEREC biroja konfidenciālajiem konsultantiem aizskaršanas vai uzmākšanās procedūras kontekstā. Šādā gadījumā BEREC birojs var nolemt ierobežot piekļuvi iespējamā upura, iespējamā vainīgā un citu iesaistīto personu identitātei, paziņojumiem un citiem personas datiem, lai aizsargātu viņu tiesības un brīvības.

                     (11)

                        BEREC birojam būtu jāpiemēro ierobežojumi tikai tad, ja tie attiecas uz pamattiesību un brīvību būtību un ja tā ir absolūti nepieciešama un samērīga darbība demokrātiskā sabiedrībā. BEREC birojam būtu jāsniedz pamatojums, izskaidrojot šo ierobežojumu iemeslus.

                     (12)

                     Pamatojoties uz pārskatatbildības principu, BEREC birojam būtu jāreģistrē ierobežojumu piemērošana.

                     (13)

                     Regulas 25. panta 6. punktā datu pārzinim noteikts pienākums informēt datu subjektus par galvenajiem iemesliem, kas ir pamatā ierobežojuma piemērošanai, kā arī par viņu tiesībām iesniegt sūdzību.

                     (14)

                     Saskaņā ar regulas 25. panta 8. punktu BEREC birojs var atlikt, izlaist vai atteikt informācijas sniegšanu par ierobežojuma piemērošanas iemesliem datu subjektam, ja tā rezultātā ierobežojums vairs nebūtu iedarbīgs. BEREC birojam katrā atsevišķā gadījumā būtu jānovērtē, vai, paziņojot ierobežojumu, tas vairs nebūtu iedarbīgs.

                     (15)

                        BEREC birojam būtu jāatceļ ierobežojums, tiklīdz vairs nepastāv ierobežojumu pamatojošie apstākļi, un šie apstākļi regulāri jānovērtē.

                     (16)

                     Lai nodrošinātu datu subjektu tiesību un brīvību maksimālu aizsardzību un saskaņā ar regulas 44. panta 1. punktu, datu aizsardzības speciālists būtu pienācīgi un laikus jāinformē par jebkādiem piemērotajiem ierobežojumiem, un viņam būtu jāpārbauda to atbilstība šim lēmumam.

                     (17)

                     Iepriekš minēto ierobežojumu piemērošana neskar 16. panta 5. punkta un 17. panta 4. punkta noteikumu iespējamu piemērošanu saistībā ar attiecīgi tiesībām uz informāciju, ja dati nav iegūti no datu subjekta, un datu subjekta tiesībām piekļūt informācijai.

                     (18)

                     Apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (“EDAU”) notika 2019. gada 27. maijā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Priekšmets un darbības joma
            Šajā lēmumā paredzēti noteikumi par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem BEREC birojs var ierobežot regulas 14.–20. panta, 35. un 36. panta, kā arī 4. panta piemērošanu, pamatojoties uz regulas 25. pantu.

            2. pants
            Ierobežojumi

               1.   Saskaņā ar regulas 25. panta 1. punktu BEREC birojs var ierobežot 14.–20. panta, 35. un 36. panta piemērošanu, kā arī 4. panta piemērošanu, ciktāl tā noteikumi atbilst 14.–20. pantā paredzētajām tiesībām un pienākumiem:

                           a)

                           veicot administratīvas izmeklēšanas, pirmsdisciplināras, disciplināras un atstādināšanas procedūras, pamatojoties uz Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības IX pielikumu un saskaņā ar Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja Pārvaldības komitejas (BEREC birojs) Lēmumu MC/2012/3, ar ko paredz vispārīgus īstenošanas noteikumus par administratīvo izmeklēšanu un disciplināro procedūru veikšanu, kas ietver informācijas, tostarp personas datu, apstrādi. Attiecīgu ierobežojumu pamatā var būt regulas 25. panta 1. punkta c), g) un h) apakšpunkts;

                           b)

                           nodrošinot, ka BEREC biroja darbinieki var konfidenciāli ziņot par faktiem, kas, viņuprāt, ir nopietni pārkāpumi, saskaņā ar Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja Pārvaldības komitejas (BEREC birojs) Lēmumu MC/2018/11, ar ko nosaka BEREC biroja pamatnostādnes par trauksmes celšanu. Attiecīgu ierobežojumu pamatā var būt regulas 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts;

                           c)

                           nodrošinot, ka BEREC biroja darbinieki var konfidenciāli ziņot konfidenciālajiem konsultantiem aizskaršanas vai uzmākšanās procedūras kontekstā atbilstoši Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes biroja Pārvaldības komitejas (BEREC birojs) Lēmumam MC/2016/15 par politiku attiecībā uz personas cieņas aizsardzību, kā arī psiholoģiskas un seksuālas uzmākšanās novēršanu. Attiecīgu ierobežojumu pamatā var būt regulas 25. panta 1. punkta h) apakšpunkts.

               2.   Datu kategorijas ietver fiziskas personas identifikācijas datus, kontaktinformāciju, amatus un amata pienākumus, informāciju par privātu un profesionālu rīcību un sniegumu un finanšu datus.

               3.   Jebkurā ierobežojumā ir ievērota pamattiesību un brīvību būtība, un tas ir nepieciešams un samērīgs demokrātiskā sabiedrībā.

               4.   Nepieciešamības un samērīguma pārbaudi veic katrā gadījumā atsevišķi un pirms ierobežojumu piemērošanas. Ierobežojumi drīkst būt tikai tādi, kas ir absolūti nepieciešami noteikto mērķu sasniegšanai, ņemot vērā datu subjektu tiesībām un brīvībām radīto risku.

               5.   Pārskatatbildības nolūkos BEREC birojs izveido reģistru, aprakstot piemēroto ierobežojumu iemeslus, pamatojumus, kas pilnībā uzskaitīti 1. punktā, un nepieciešamības un samērīguma pārbaudes rezultātus. Šie reģistri ir daļa no ad hoc reģistra, ko dara pieejamu pēc EDAU pieprasījuma. Periodiski dara pieejamu ziņojumu par regulas 25. panta piemērošanu.

            3. pants
            Riski datu subjektu tiesībām un brīvībām
            Novērtējums par riskiem to datu subjektu tiesībām un brīvībām, uz kuru personas datiem var attiekties ierobežojumi, kā arī to glabāšanas periods ir norādīts reģistrā par attiecīgajām apstrādes darbībām saskaņā ar regulas 31. pantu un, ja piemērojams, attiecīgajos novērtējumos par ietekmi uz datu aizsardzību, pamatojoties uz regulas 39. pantu.

            4. pants
            Glabāšanas periodi un aizsardzības pasākumi

               BEREC birojs īsteno aizsardzības pasākumus, lai novērstu tādu personas datu ļaunprātīgu izmantošanu vai nelikumīgu piekļuvi tiem, vai to pārsūtīšanu, uz kuriem var attiekties ierobežojumi. Šie aizsardzības pasākumi ietver tehniskus un organizatoriskus pasākumus, un tie pēc nepieciešamības ir sīkāk izklāstīti BEREC biroja iekšējos lēmumos, procedūrās un īstenošanas noteikumos. Aizsardzības pasākumi ietver šādus:

                        a)

                        amatu, atbildības un procedūras posmu atbilstoša definēšana;

                        b)

                        ja piemērojams, droša elektroniskā vide, kurā novērsts, ka nepilnvarotas personas nelikumīgi vai nejauši piekļūst elektroniskiem datiem vai tie viņām tiek pārsūtīti;

                        c)

                        ja piemērojams, papīra formāta dokumentu droša glabāšana un apstrāde;

                        d)

                        ierobežojumu pienācīga pārraudzība un periodiska pārskatīšana, kas jāveic vismaz reizi sešos mēnešos. Pārskatīšana jāveic arī tad, ja mainās attiecīgās lietas būtiski elementi. Ierobežojumus atceļ, tiklīdz vairs nav apstākļu, kas tos pamato.

            5. pants
            Informācija datu aizsardzības speciālistam un viņa veiktā pārskatīšana

               1.   BEREC biroja datu aizsardzības speciālists (DAS) tiek nekavējoties informēts, ja datu subjekta tiesības ir ierobežotas saskaņā ar šo lēmumu, un DAS saņem piekļuvi reģistram un jebkādiem dokumentiem, kas ir faktisku un juridisku elementu pamatā.

               2.   BEREC biroja DAS var pieprasīt, lai tiktu pārskatīta ierobežojuma piemērošana. BEREC birojs rakstiski informē DAS par prasītās pārskatīšanas rezultātiem.

               3.   BEREC biroja DAS iesaistīšanos ierobežojumu procedūrā, tostarp informācijas apmaiņu, pienācīgi dokumentē.

            6. pants
            Informācija datu subjektiem par viņu tiesību ierobežojumiem

               1.   BEREC birojs tā tīmekļa vietnē publicētajos paziņojumos par datu aizsardzību ietver vispārīgu informāciju datu subjektiem par visu datu subjektu tiesību potenciāliem ierobežojumiem, kas aprakstīti šā lēmuma 2. panta 1. punktā. Informācija ietver ziņas par to, kādas tiesības var būt ierobežotas, ierobežojuma iemeslus un potenciālo ilgumu.

               2.   BEREC birojs arī nekavējoties un rakstiski individuāli informē datu subjektus par pašreizējiem vai turpmākiem viņu tiesību ierobežojumiem, kā turpmāk norādīts šā lēmuma 7., 8. un 9. pantā.

            7. pants
            Datu subjektu tiesības saņemt informāciju un paziņojumus par datu pārkāpumiem

               1.   Ja šajā lēmumā minēto darbību kontekstā BEREC birojs pilnībā vai daļēji ierobežo datu subjektu tiesības, kas minētas regulas 14.–16. un 35. pantā, datu subjektus informē par galvenajiem iemesliem, kas ir pamatā ierobežojuma piemērošanai, un par viņu tiesībām iesniegt sūdzību EDAU, kā arī vērsties Eiropas Savienības Tiesā.

               2.   BEREC birojs var atlikt, izlaist vai atteikt 1. punktā minētās informācijas sniegšanu par ierobežojuma piemērošanas iemesliem, ja tā rezultātā ierobežojums vairs nebūtu iedarbīgs. Šo novērtējumu veic katrā atsevišķā gadījumā.

            8. pants
            Datu subjektu tiesības piekļūt, labot, dzēst un ierobežot apstrādi

               1.   Ja šajā lēmumā minēto darbību kontekstā BEREC birojs pilnībā vai daļēji ierobežo tiesības piekļūt personas datiem, tiesības labot, dzēst un ierobežot apstrādi, kā minēts attiecīgi regulas 17.–20. pantā, tas atbildē uz datu subjekta pieprasījumu informē iesaistīto datu subjektu par galvenajiem iemesliem, kas ir pamatā ierobežojuma piemērošanai, un par viņa tiesībām iesniegt sūdzību EDAU vai vērsties Eiropas Savienības Tiesā.

               2.   BEREC birojs var atlikt, izlaist vai atteikt 1. punktā minētās informācijas sniegšanu par ierobežojuma piemērošanas iemesliem, ja tā rezultātā ierobežojums vairs nebūtu iedarbīgs. Šo novērtējumu veic katrā atsevišķā gadījumā.

            9. pants
            Elektronisko sakaru konfidencialitāte

               1.   BEREC birojs izņēmuma apstākļos un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/58/EK (4) nosacījumiem un pamatojumu var ierobežot tiesības uz elektronisko sakaru konfidencialitāti, kā minēts regulas 36. pantā. Šādā gadījumā BEREC birojs sīki izklāsta apstākļus, pamatojumu, attiecīgos riskus un saistītos aizsardzības pasākumus īpašos iekšējos noteikumos.

               2.   Ja BEREC birojs ierobežo tiesības uz elektronisko sakaru konfidencialitāti, tas atbildē uz datu subjekta pieprasījumu informē iesaistīto datu subjektu par galvenajiem iemesliem, kas ir pamatā ierobežojuma piemērošanai, un par viņa tiesībām iesniegt sūdzību EDAU vai vērsties Eiropas Savienības Tiesā.

               3.   BEREC birojs var atlikt, izlaist vai atteikt 1. un 2. punktā minētās informācijas sniegšanu par ierobežojuma piemērošanas iemesliem, ja tā rezultātā ierobežojums vairs nebūtu iedarbīgs. Šo novērtējumu veic katrā atsevišķā gadījumā.

            10. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Rīgā, 2019. gada 10. septembrī

                  BEREC atbalsta aģentūras vārdā –

               Jeremy GODFREY

                  valdes priekšsēdētājs

            (1)  OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.

            (2)  OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.

            (3)  Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīva 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (2020. gada 25. marts), ar ko Inovāciju fonda ieņēmumu pārvaldību deleģē Eiropas Investīciju bankai 2020/C 133/05

text:
                  24.4.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 133/6

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2020. gada 25. marts),
         ar ko Inovāciju fonda ieņēmumu pārvaldību deleģē Eiropas Investīciju bankai
         (2020/C 133/05)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (1), un jo īpaši tās 10.a panta 8. punkta ceturto daļu,
         ņemot vērā Komisijas 2019. gada 26. februāra Deleģēto regulu (ES) 2019/856, ar ko attiecībā uz Inovāciju fonda darbību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (2), un jo īpaši tās 20. panta 3. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (3), un jo īpaši tās 62. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Inovāciju fonds, kas izveidots ar Direktīvas 2003/87/EK 10.a panta 8. punktu, turpina programmā NER300 iesākto. Ar Deleģēto regulu (ES) 2019/856 tika noteikti sīki izstrādāti noteikumi par Inovāciju fonda darbību.

                     (2)

                     Inovāciju fondam cita starpā ir jāpiešķir ieņēmumi no 450 miljoniem kvotu, kas monetizētas kopējā izsoļu platformā saskaņā ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1031/2010 (4). Turpmākajos gados paredzēts pakāpeniski izsolīt šīs kvotas. Inovāciju fondam ir jāpiešķir arī daļa no neizlietotajiem NER300 aktīviem, kas tam tiks pārvesti.

                     (3)

                     Deleģētās regulas (ES) 2019/856 19. panta 3. punktā noteikts, ka Inovāciju fonda ieņēmumi ir ārējie piešķirtie ieņēmumi Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (“Finanšu regula”) 21. panta nozīmē. Šie ieņēmumi ir jānovirza caur Savienības budžetu.

                     (4)

                     Deleģētās regulas (ES) 2019/856 3. panta c) punktā, to lasot saistībā ar 13. apsvērumu, noteikts, ka Inovāciju fonda ieņēmumi, tostarp ieņēmumi no kvotām, būtu jāpārvalda saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK mērķiem.

                     (5)

                     Deleģētās regulas (ES) 2019/856 16. apsvērumā ir paredzēts, ka Inovāciju fonds būtu jāīsteno saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, kas noteikti Finanšu regulā.

                     (6)

                     Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1031/2010 (5) 24. panta 1. punktu Eiropas Investīciju banka (EIB) ir izsolītājs kvotām, kas izsolāmas no 2021. gada Inovāciju fondam, kā arī Modernizācijas fondam, kas arī izveidots ar Direktīvu 2003/87/EK.

                     (7)

                     EIB ir īstenojusi programmas NER300 ieņēmumu pārvaldību. Neizlietotie NER300 fonda līdzekļi, ko pašlaik pārvalda EIB, ir daļēji jāpārved uz Inovāciju fondu. Vēlams nodrošināt ieguldījumu procesa nepārtrauktību un nodrošināt aktīvu optimālu pārvešanu. Turklāt pēc programmas NER300 īstenošanas EIB ir guvusi vērtīgu pieredzi, īstenojot aktīvu pārvaldības stratēģiju, kurā ņemtas vērā saistītās naudas darbplūsmas.

                     (8)

                     EIB ir uzticēta Modernizācijas fonda ieņēmumu pārvaldība. Sinerģija un apjomradīti ietaupījumi, visticamāk, radīsies, ja viens un tas pats aktīvu pārvaldītājs pārvaldīs gan Inovāciju fonda, gan Modernizācijas fonda aktīvus.

                     (9)

                     Tādēļ Komisija plāno deleģēt EIB uzdevumus, kas saistīti ar Inovāciju fonda ieņēmumu pārvaldību. Tas ir atkarīgs no tā, vai saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/856 20. panta 3. punktu starp Komisiju un EIB tiks noslēgts nolīgums, kurā būs paredzēti konkrēti noteikumi, saskaņā ar kuriem EIB ir jāveic minētie uzdevumi, ievērojot Finanšu regulā noteiktos pareizas finanšu pārvaldības principus.

                     (10)

                     Minētajā nolīgumā jo īpaši būtu jāiekļauj konkrēti noteikumi šādās jomās: i) sīki izstrādāti noteikumi par monetizācijas procesu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1031/2010; ii) sīki izstrādāti noteikumi par līdzekļu pārvešanu, kas ļauj Komisijai laikus īstenot Inovāciju fondu; iii) aktīvu pārvaldības maksu aprēķins; iv) ziņošanas biežums, saturs un forma; v) grāmatvedības uzskaites prasības; vi) ieguldījumu stratēģija, kas piemērojama Inovāciju fonda ieņēmumu pārvaldībai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Inovāciju fonda ieņēmumu pārvaldības deleģēšana Eiropas Investīciju bankai

               1.   Inovāciju fonda ieņēmumu pārvaldība ir deleģēta Eiropas Investīciju bankai (EIB), ņemot vērā 2. pantā minētā iemaksu nolīguma noslēgšanu.

               2.   EIB ir uzticēts pārvaldīt šādus Inovāciju fonda ieņēmumus:

                           a)

                           ieņēmumus no kvotām, kas monetizētas kopējā izsoļu platformā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1031/2010;

                           b)

                           jebkurus aktīvus, kas uzkrājušies no pārveduma uz Inovāciju fondu, tostarp neizmaksātie ieņēmumi no programmas NER300 otrā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.

            2. pants
            Iemaksu nolīgums

               1.   Komisija un EIB noslēdz iemaksu nolīgumu, kurā paredz konkrētos noteikumus, saskaņā ar kuriem EIB veic savus uzdevumus, kas saistīti ar Inovāciju fonda ieņēmumu pārvaldību un kvotu monetizāciju.

               2.   Iemaksu nolīgumā atspoguļo Komisijas un EIB pilnīgas un pārredzamas sadarbības nepieciešamību. Tajā tiek izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi, lai nodrošinātu to atbilstību Finanšu regulā noteiktajiem pareizas finanšu pārvaldības principiem. Tie atbilst arī piemērojamajiem administratīvajiem nolīgumiem, jo īpaši Finanšu un administratīvajam pamatnolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Investīciju banku un trīspusējam nolīgumam starp Eiropas Komisiju, Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Investīciju banku.

               3.   Iemaksu nolīgumā jo īpaši nosaka:

                           a)

                           sīki izstrādātus noteikumus par kvotu monetizāciju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1031/2010;

                           b)

                           sīki izstrādātus noteikumus par līdzekļu pārvedumu starp EIB un Komisiju, kas ļauj Komisijai nekavējoties izmantot Inovāciju fonda ieņēmumus, reaģējot uz projektu finansēšanas vajadzībām;

                           c)

                           uz izmaksām balstītu atlīdzību, kas EIB pienākas par kvotu monetizāciju un Inovāciju fonda ieņēmumu pārvaldību un saistītajiem uzdevumiem. Minēto uz izmaksām balstīto atlīdzību nosaka, pamatojoties uz dokumentāriem pierādījumiem par sniegtajiem pakalpojumiem;

                           d)

                           EIB ikmēneša ziņojumu Komisijai formātā, ko noteikusi Komisija. Tas ļauj Komisijai izpildīt visas prasības attiecībā uz tās veikto uzraudzību un ziņošanu saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) 2019/856 23. pantu;

                           e)

                           ieguldījumu stratēģiju attiecībā uz Inovāciju fonda aktīvu ieņēmumiem. Konkrētāk i) ieguldījumu stratēģijas mērķis ir nodrošināt stabilu atdevi, kas atbilst ieņēmumu vērtības aizsardzībai un ļauj EIB pilnībā un nekavējoties segt visas nepieciešamās izejošās naudas plūsmas fonda ieguldījumu periodā; ii) EIB ierosina investīciju stratēģiju, ko apstiprina Komisija pēc Komisijas grāmatveža pozitīva ieteikuma. Ieguldījumu stratēģiju nosaka pirms Inovāciju fonda darbības sākšanas; iii) ieguldījumu stratēģiju izstrādā, ņemot vērā ierosināto aktīvu sadalījumu pa atbilstīgo ieguldījumu kategorijām un etalona priekšlikumu. Pēdējo nosaka saskaņā ar labu nozares praksi, ņemot vērā ieguldījumu periodu, atbilstīgo ieguldījumu kopumu, mērķus un riska pielaidi attiecībā uz Inovāciju fondu; iv) lai atvieglotu ieguldījumu stratēģijas izveidi, Komisija iesniedz paredzamo grafiku attiecībā uz finansējuma vajadzībām, ko radīs Inovāciju fonda finansējamie projekti; v) EIB pārskata ieguldījumu stratēģiju vismaz reizi gadā vai ikreiz, kad to prasa izmaiņas naudas plūsmu profilā; vi) EIB reizi gadā un pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai ieguldījumu stratēģiju un portfeļa darbības rezultātus;

                           f)

                           sīki izstrādātus noteikumus, saskaņā ar kuriem EIB iesniedz Komisijai revidētos Inovāciju fonda finanšu pārskatus par katru finanšu gadu, ievērojot Deleģētās regulas (ES) 2019/856 23. panta 7. punktu;

                           g)

                           sīki izstrādātus noteikumus, saskaņā ar kuriem EIB sadarbojas ar Eiropas Savienības Revīzijas palātu, Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un Eiropas Prokuratūru atbilstīgi Savienības tiesību aktiem.

               4.   Nolīgums stājas spēkā pēc tam, kad to parakstījusi gan Komisija, gan EIB.

            Briselē, 2020. gada 25. martā

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas loceklis

               Johannes HAHN

            (1)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

            (2)  OV L 140, 28.5.2019., 6. lpp.

            (3)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

            (4)  Komisijas 2010. gada 12. novembra Regula (ES) Nr. 1031/2010 par siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu izsoļu laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā (OV L 302, 18.11.2010., 1. lpp.).

            (5)  Komisijas 2019. gada 28. augusta Deleģētā regula (ES) 2019/1868, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1031/2010 nolūkā kvotu izsolīšanu pieskaņot ES ETS 2021.–2030. gada noteikumiem un kvotu klasificēšanai par finanšu instrumentiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/65/ES (OV L 289, 8.11.2019., 9. lpp.).


title: Padomes Lēmums (2020. gada 26. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes septiņus locekļus 2020/C 218 I/01

text:
                  2.7.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  CI 218/1

         PADOMES LĒMUMS
         (2020. gada 26. jūnijs),
         ar ko ieceļ Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes septiņus locekļus
         (2020/C 218 I/01)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (1), un jo īpaši tās 25. panta 1. punktu,
         ņemot vērā kandidātu sarakstu, ko Padomei ar 2020. gada 3. februāra vēstuli iesniedza Eiropas Komisija,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta viedokļus, kas pausti 2020. gada 14. maija vēstulē,
         tā kā:

                     (1)

                     Ir ļoti svarīgi nodrošināt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes neatkarību, augstu zinātnisko kvalitāti, pārredzamību un efektivitāti. Ir obligāti jānodrošina arī minētās iestādes sadarbība ar dalībvalstīm.

                     (2)

                     Septiņiem Eiropas pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekļiem 2020. gada 30. jūnijā beigsies pilnvaru termiņš.

                     (3)

                     Ir izskatīts Komisijas iesniegtais kandidātu saraksts ar mērķi iecelt septiņus jaunus Eiropas pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekļus, pamatojoties uz dokumentiem, ko iesniegusi Komisija, un ņemot vērā Eiropas Parlamenta paustos viedokļus. Mērķis ir nodrošināt augstākos kompetences standartus, plašu attiecīgās pieredzes spektru, piemēram, vadībā un valsts pārvaldē, kā arī pēc iespējas plašāku ģeogrāfisko pārstāvību Savienībā.

                     (4)

                     Regulas (EK) Nr. 178/2002 25. panta 1. punktā ir noteikts, ka četriem Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekļiem ir jābūt pieredzei organizācijās, kas pārstāv patērētājus un citas ieinteresētās personas pārtikas apritē. Vienam valdes loceklim, kam ir šāda pieredze, pilnvaru termiņš beigsies 2020. gada 30. jūnijā. Tādēļ šis loceklis būtu jāaizstāj ar locekli, kam ir pieredze organizācijās, kuras pārstāv patērētājus un citas ieinteresētās personas pārtikas apritē.

                     (5)

                     Regulas (EK) Nr. 178/2002 25. panta 2. punktā ir noteikts, ka valdes locekļu pilnvaru laiks ir četri gadi un ka to var atjaunot vienu reizi. Viens no kandidātiem, kam nav pieredzes organizācijās, kuras pārstāv patērētājus vai citas ieinteresētās personas pārtikas apritē, jau ir ticis iecelts par valdes locekli ar Padomes 2015. gada 20. aprīļa un 2016. gada 16. jūnija lēmumiem (2). Vispirms viņš amatā darbojās vienu gadu un divus mēnešus atlikušajā pilnvaru termiņā pēc cita locekļa atkāpšanās no amata un pēc tam tika iecelts amatā uz pilnu četru gadu pilnvaru termiņu. Tāpēc šis loceklis būtu jāieceļ amatā tikai uz diviem gadiem un desmit mēnešiem, lai viņa kopējais pilnvaru termiņš amatā nepārsniegtu astoņus gadus,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekļiem uz laikposmu no 2020. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 30. jūnijam ar šo tiek iecelti:

                        —

                        Aivars BĒRZIŅA kungs,

                        —

                           Georgi Kirilov GEORGIEV kungs,

                        —

                           Ulrich HERZOG kungs,

                        —

                           Didier HOUSSIN kungs,

                        —

                           Eleni IOANNOU-KAKOURI kundze (3),

                        —

                           Giuseppe RUOCCO kungs.

            2. pants
            Par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekli uz laikposmu no 2020. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. aprīlim ar šo tiek iecelts:

                        —

                           Michael WINTER kungs.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2020. gada 26. jūnijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

            (2)  Padomes Lēmums (2015. gada 20. aprīlis), ar ko ieceļ Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes locekli (OV C 142, 29.4.2015., 1. lpp.), un Padomes Lēmums (2016. gada 16. jūnijs), ar ko ieceļ Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes valdes septiņus locekļus (OV C 223, 21.6.2016., 7. lpp.).

            (3)  Pieredze organizācijās, kas pārstāv patērētājus.


Komisijas 28.05.2020. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9447 - HITACHI / ABB (POWER GRID DIVISION)) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 06.07.2020. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9874 - TOKYO CENTURY CORPORATION / NIPPON TELEGRAPH AND TELEPHONE CORPORATION / JV) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 10.07.2020. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9868 - RAYTHEON TECHNOLOGIES CORPORATION / SAUDI ARABIAN OIL COMPANY / MIDDLE EAST CYBER SERVICES JV) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 06.04.2020. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9439 - WARNER BROS / UNIVERSAL / HOME ENTERTAINMENT / JV) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)