title: Komisijas Lēmums (ES) 2015/667 (2015. gada 4. februāris), attiecībā uz valsts atbalstu SA.14551 (2013/C), ko īstenojusi Francija un kas izriet no grozījumiem nosacījumos par atbalstu, kas saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu piešķirts fraktētājiem uz noteiktu laiku (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 434) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               29.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 110/15

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2015/667
   (2015. gada 4. februāris),
   attiecībā uz valsts atbalstu SA.14551 (2013/C), ko īstenojusi Francija un kas izriet no grozījumiem nosacījumos par atbalstu, kas saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu piešķirts fraktētājiem uz noteiktu laiku

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 434)

   (Autentisks ir tikai teksts franču valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1) un ņemot vērā šīs piezīmes,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Ar 2013. gada 6. novembra vēstuli Komisija darīja zināmu Francijai savu lēmumu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts fraktētājiem uz noteiktu laiku, saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu. Komisijas lēmums par procedūras sākšanu (turpmāk “lēmums sākt procedūru”) tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalsta pasākumiem.

               (2)

               Francijas iestādes 2014. gada 28. aprīļa, 2014. gada 14. maija un 2014. gada 28. novembra vēstulē iesniedza savus komentārus un atbildes uz jautājumiem, kas ietverti lēmumā sākt procedūru. Sanāksme ar Francijas iestādēm notika Briselē 2014. gada 20. oktobrī.

               (3)

               Trešās personas (Francijas kuģu īpašnieki (Armateurs de France) un Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija – European Community Shipowners' Associations, EKKĪA) iesniedza piezīmes laikposmā, kas šim nolūkam paredzēts lēmumā sākt procedūru. paredzētajā. Ar 2014. gada 20. marta vēstuli Komisija paziņoja šīs piezīmes Francijas iestādēm. Francija ņēma vērā trešo personu piezīmes 2014. gada 28. aprīļa vēstulē.

         2.   FAKTI

               (4)

               Francijas tonnāžas nodokļa shēma – kā to apstiprinājusi Komisija 2003. gadā, pamatojoties uz Kopienas 1997. gada pamatnostādnēm par valsts atbalstu jūras transportam (turpmāk “1997. gada pamatnostādnes”) (3) – neizvirzīja nekādus vispārējus nosacījumus attiecībā uz to kuģu karoga valsti, kuri veido floti, ko izmanto kuģu īpašnieki, uz kuriem attiecas šī shēma.

               (5)

               Turpretī attiecībā uz tādu darbību atbilstīgumu šai shēmai, kuras veic uz kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku (4) un kas nepeld ar Kopienas dalībvalsts karogu, tika noteikts īpašs neto tonnāžas ierobežojums. Saskaņā ar Komisijas 2003. gada 13. maija Lēmuma C(2003) 1476fin, ar ko atļauj Francijas tonnāžas nodokļa shēmu (5), 35. apsvērumu darbības, kuras veic uz kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas nepeld ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, bija atbilstīgas tikai 75 % apmērā no uzņēmuma ekspluatētās flotes neto tonnāžas. Turklāt šā lēmuma 36. apsvērumā bija precizēts, ka šo ierobežojumu nepiemēro kuģiem, kas peld ar dalībvalsts karogu, ja to stratēģiskā un komerciālā pārvaldība obligāti tiek veikta dalībvalsts teritorijā.

               (6)

               Pēc tam, kad tika pieņemtas Kopienas 2004. gada pamatnostādnes par valsts atbalstu jūras transportam (turpmāk “2004. gada pamatnostādnes”) (6), ar finanšu likuma labojumiem 2005. gadam (2005. gada 30. decembra likums Nr. 2005-1720) Francija ieviesa vispārēju noteikumu par karogu un atcēla īpašo noteikumu, ko piemēro kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku.

               (7)

               Pasākuma vispārējais mērķis ir šādi raksturots Administratīvajā instrukcijā 4-H-3-08, kas publicēta 2008. gada 11. aprīļaBulletin officiel des impôts (BOI) Nr. 41:
               “Ar finanšu likuma labojumu 2005. gadam (2005. gada 30. decembra likums Nr. 2005-1720) 47. pantu ir panākta fakultatīvās tonnāžas nodokļa shēmas, kas paredzēta Vispārējā nodokļu kodeksa 209-0. B pantā, atbilstība Kopienas jaunajām pamatsnostādnēm par valsts atbalstu jūras transportam, kas publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2004. gada 17. janvārī.
               Uz šīs shēmas saņemšanu turpmāk attiecas nosacījums, ka jūras transporta uzņēmumi, kuri ir iesaistījušies shēmā, apņemas saglabāt vai palielināt savas flotes, kura peld ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, apjoma līmeni pasākuma piemērošanas laikposmā. (…)”

               (8)

               Attiecībā uz kuģu, kas nofraktēti uz noteiktu laiku, atbilstīgumu Administratīvajā instrukcijā 4-H-3-08 ir precizēts:
               “(..) Svītro [Vispārējā nodokļu kodeksa] 290-0. B (I) panta pēdējā daļā ietverto nosacījumu, kas izslēdz no šīs shēmas saņemšanas kuģus, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un peld ar tādas valsts karogu, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalsts, un ja tie veido vairāk nekā 75 % no ekspluatētās flotes neto tonnāžas.” (7)

               “Tādējādi tirdzniecības kuģi, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas peld ar tādas valsts karogu, kura nav Eiropas Kopienas dalībvalsts, ir atbilstīgi tonnāžas nodokļa shēmai, pat ja šie kuģi veido vairāk nekā 75 % no uzņēmuma ekspluatētās flotes neto tonnāžas.
               Citiem vārdiem sakot, kuģiem, kuriem ir tiesības piemērot shēmu un kuri ir nofraktēti uz noteiktu laiku, un kuri peld ar tādas valsts karogu, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalsts, bez ierobežojumiem izmanto tonnāžas nodokļa shēmu ar nosacījumu, ja ir ievērotas iepriekš definētās saistības (..).”
                (8)

         3.   FORMĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

               (9)

               Komisija lēmumā sākt procedūru pauda šaubas par 2005. gadā ieviestā tonnāžas nodokļa shēmas grozījuma saderību ar iekšējo tirgu.

               (10)

               Komisija uzskatīja, ka ierobežojuma, kas attiecās uz to darbību atbilstīgumu, kuras veic uz kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas nepeld ar dalībvalsts karogu, atcelšana ir pasākums, kas veido jaunu atbalstu, ņemot vērā, ka tas neatbilst Lēmumam C(2003) 1476fin, ar ko atļauj Francijas tonnāžas nodokļa shēmu, un ka Francija to nav paziņojusi Komisijai.

               (11)

               Komisija uzskatīja, ka ierobežojuma saglabāšanu attiecībā uz to darbību atbilstīgumu, kuras veic uz kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas nepeld ar dalībvalsts karogu, pamato 1997. un 2004. gada pamatnostādnēs minēto mērķu īstenošana.

         4.   FRANCIJAS KOMENTĀRI UN APŅEMŠANĀS

               (12)

               Sākumā Francijas iestādes apstiprināja, ka saskaņā ar Finanšu likuma labojuma 2002. gadam (2002. gada 30. decembra likums Nr. 2002-1576) 19. panta tekstu Vispārējā nodokļu kodeksa 209-0. B pants paredzēja nosacījumu tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanai, t. i., tonnāžas nodokļa shēma tiek piemērota, ja ir ievērota maksimālā robežvērtība 75 % apmērā no uzņēmuma ekspluatētās flotes neto tonnāžas kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas nepeld ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu (9). Komisija šo rādītāju apstiprināja Lēmuma C(2003) 1476fin 35. apsvērumā (10).

               (13)

               Francijas fiskālās jomas tiesību aktu direkcijas apkopotie detalizētie dati apliecina to, ka ir ievērots kuģu, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas nepeld ar Kopienas karogu, procentuālais rādītājs salīdzinājumā ar uzņēmuma ekspluatētās flotes kopējo tonnāžu, un šādi dati ir par katru uzņēmumu un par katru gadu kopš uzņēmums ir piemērojis shēmu. Uzņēmumi, kas minēti Komisijai nosūtītajās kopsavilkuma tabulās, ir ne tikai visi uzņēmumi, kas ir Armateurs de France asociācijas biedri un kas izmanto tonnāžas nodokļa shēmu (11), bet arī kugi, kas pieder kuģniecības uzņēmumiem, kuri veic prāmju pārvadājumu sabiedriskos pakalpojumus (12). Atlikušie 15 % pieder uzņēmumiem, kas nepiemēro tonnāžas nodokļa shēmu un kas nav neviena kuģu īpašnieku grupējuma (galvenokārt SNCM un CMN) biedri. Iesniegtie dati rāda, ka kopš tonnāžas nodokļa ieviešanas 2003. gadā līdz 2014. gadam neviens no shēmas saņēmējiem nav pārsniedzis attiecīgo robežvērtību. Nesen konstatētais visaugstākais rādījums bija 41 %, un tas ir daudz mazāks nekā 2003. gadā atļautā robežvērtība.

               (14)

               Nevienā no attiecīgajiem uzņēmumiem rādījums nepārsniedza 75 % robežvērtību gadā, uz kuru attiecās tonnāžas nodokļa shēmas piemērošanas izmantošanas iespēja.

               (15)

               Turklāt visi pašreizējie saņēmēji ekspluatē vismaz 25 % no flotes neto tonnāžas, kuģiem peldot ar Savienības dalībvalsts vai EEZ dalībvalsts karogu (turpmāk“Eiropas karogs”). Ņemot vērā, ka shēmas izmantotājiem ir pienākums saglabāt vai palielināt viņu flotes, kas peld ar Eiropas karogu, apjomu, nekad vairāk nekā 75 % no viņu flotes neto tonnāžas nevarēs veidot kuģi, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas nepeld ar Eiropas karogu. Tādējādi tie joprojām ievēro Lēmuma C(2003) 1476fin nosacījumus.

               (16)

               Tomēr informācijas apmaiņā ar Komisiju Francijas iestādes ir atzinušas, ka spēkā esošie Francijas tiesību akti neparedz juridiskas saistības, kas garantētu, ka shēmu izmantojošie uzņēmumi, kas nofraktē kuģus uz noteiktu laiku, joprojām sniegs pietiekamu ieguldījumu 2004. gada pamatnostādnēs minēto mērķu īstenošanā. Jo īpaši tas attiecas uz jaunpienācējiem, kuriem netiek noteikti īpaši pienākumi ne saistībā ar karogu, ne ar pašām minimālajām kuģniecības darbībām.

               (17)

               Lai risinātu šo situāciju, Francijas iestādes uzņēmās saistības nodrošināt to, ka no 2015. fiskālā gada (13) tonnāžas nodokļa shēmas piemērošana būs iespējama tikai tad, ja uzņēmums ekspluatē ar Eiropas karogu vismaz 25 % no flotes neto tonnāžas un ja tas apņemas saglabāt vai palielināt šo īpatsvaru 10 gadu laikposmā, kurā šī iespēja ir derīga. Integrētas fiskālās grupas gadījumā šīs saistības izvērtē, ņemot vērā fiskālās grupas uzņēmumu kopējo neto tonnāžu.

         5.   TREŠO PERSONU PIEZĪMES

   5.1.
         Armateurs de France piezīmes

               (18)

                  Armateurs de France (AdF) ir profesionāla apvienība, kas pārstāv jūras transporta un pakalpojumu uzņēmumus.

               (19)

                  AdF atgādina, ka Komisija 2003. gadā, pamatojoties uz 1997. gada pamatnostādnēm, apstiprināja Francijas sākotnējo sistēmu, par kuru Francija paziņoja.

               (20)

               Francijas 2003. gada shēmā bija paredzēts, ka darbības, kuras veiktas uz kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas peld ar trešās valsts karogu, ir atbilstīgas tikai 75 % apmērā no flotes neto tonnāžas. Citiem vārdiem sakot, tādu kuģu, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas nepeld ar Kopienas karogu, procentuālais apjoms nedrīkst pārsniegt 75 % no uzņēmuma ekspluatētās kopējās tonnāžas.

               (21)

               2004. gadā – pēc tam, kad Francija bija paziņojusi par shēmu, – 1997. gada pamatnostādnes tika aizstātas un precizētas. 2004. gada pamatnostādnēs ir atgādināti to mērķi, jo īpaši “veicināt kuģu reģistrāciju vai pārreģistrāciju dalībvalstu reģistros” vai “aizsargāt un uzlabot jūras zinātību, kā arī veicināt Eiropas jūrnieku nodarbinātību”.

               (22)

               Nolūkā panākt atbilstību jaunajām pamatnostādnēm Francija nolēma aizstāt 75 % robežvērtību ar jaunu kritēriju. Šis jaunais kritērijs, kas paredzēja “saglabāt vai (…) palielināt tādas flotes apjomu, kura peld ar dalībvalsts karogu”, piedāvāja lielāku garantiju Kopienas nodarbinātības aizsardzībai un uzlabošanai nekā ierobežojums, ko piemēro kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas peld ar ārpuskopienas karogu.

               (23)

               Ņemot vērā, ka Francijas tiesību aktos tika pārņemts 2004. gada pamatnostādņu teksts, nevarēja rasties aizdomas par nesaderību. Tādējādi tiek minēts tiesiskās noteiktības princips un tiesiskās paļāvības princips.

               (24)

               Ņemot vērā notiekošo formālās izmeklēšanas procedūru, Armateurs de France biedri pārbaudīja, vai 75 % robežvērtība ir ievērota jau no sākuma un visā laikposmā kopš 2003. gada.

               (25)

               Šīs pārbaudes rezultātā bija redzams, ka, neraugoties uz grozījumiem Francijas tiesību aktos, to kuģu procentuālais apjoms katru gadu un katrā uzņēmumā, kuri nofraktēti uz noteiktu laiku un kuri peld ar trešās valsts karogu, salīdzinājumā ar kopējo ekspluatēto tonnāžu nepārsniedz sākotnējo 75 % rādītāju, kas atļauts 2003. gadā. Pienākums saglabāt vai palielināt floti, kas peld ar Kopienas karogu, praktiski sasniedza tādus pašus rezultātus kā iepriekšējais kritērijs, un tādējādi var tikt uzskatīts par pietiekami efektīvu.

               (26)

               Pašlaik pastāvošie Francijas kritēriji un jo īpaši kritērijs, kas paredz “saglabāt vai (…) palielināt tādas flotes apjomu, kas peld ar dalībvalsts karogu”, pilnībā atbilst mērķiem, kas noteikti 2004. gada pamatnostādnēs.

         5.2.   Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācijas (EKKĪA) piezīmes

               (27)

               Vispirms EKKĪA uzsver, ka fraktēšana uz noteiktu laiku ir viens no galvenajiem mehānismiem, kas ir kuģniecības uzņēmumu rīcībā. Tā ļauj uzticēt kuģa komerciālo un darbības pārvaldību fraktētājam uz laikposmu, par kuru ir panākta vienošanās, savukārt īpašumtiesības un citi ar kuģa pārvaldību saistīti aspekti paliek tā īpašnieka rokās. Tātad kuģniecības uzņēmumiem ir noteikts elastīgums, lai optimāli atbildētu uz klientu vajadzībām un tādējādi nodrošinātu savas pozīcijas pasaules mērogā. Pateicoties elastīgumam, ko sniedz fraktēšana uz noteiktu laiku, Eiropas kuģniecības uzņēmumi varēja diezgan ātri iegūt tirgus daļas.

               (28)

               Jūrniecības nozarē vissvarīgākā ir nodarbinātība uz sauszemes, kas ir tieši saistīta ar kuģu komerciālo un darbības pārvaldību un netieši – ar kuģniecības uzņēmumu saglabāšanu un piesaistīšanu. Pēdējo desmitgažu laikā Eiropas kuģu īpašnieki ir neapšaubāmi parādījuši izcilas darbības un pārvaldības spējas. Tādējādi, pateicoties kuģu fraktēšanai neatkarīgi no to karoga, Eiropas uzņēmumos ir pilnveidota nodarbinātība un augsta līmeņa zināšanas.

               (29)

               EKKĪA uzskata, ka grozījumi, ko Francija izdarīja savā tonnāžas nodokļa shēmā 2005. gadā, atbilda 2004. gada pamatnostādnēs noteiktajiem mērķiem. Uzstāt, lai formāli tiktu atkārtoti ieviests ierobežojums, kas noteikts kuģiem, kuri nofraktēti uz noteiktu laiku un kuri nepeld ar Savienības dalībvalsts karogu, nozīmētu atņemt Eiropas kuģniecības uzņēmumiem elastīgumu, kas vajadzīgs, lai adekvāti un optimāli atbildētu uz klientu pieprasījumiem un lai stiprinātu savas pozīcijas tirgū pasaules mērogā.

               (30)

               Tomēr, tā kā Komisija uzstāja, ka kuģniecības uzņēmumu īpašumā, lai tie varētu tikt pakļauti tonnāžas nodoklim, jābūt noteiktam tirdzniecības kuģu īpatsvaram un šie kuģi tiem ir jāekspluatē, EKKĪA uzskata, ka Komisijai būtu jāļauj Eiropas kuģniecības uzņēmumiem ekspluatēt līdz 10 DWT
                   (14) uz nofraktēto kuģi par īpašumā esošā vai nomāšanā bez apkalpes esoša kuģa katru DWT saskaņā ar tonnāžas nodokļa shēmu. Iepriekš minētā rādījuma piemērošanai nedrīkst piemērot tādus kritērijus kā Kopienas reģistrs.

               (31)

               Secinājums – Kopienas pamatnostādnēm būtu jāpaliek elastīgam satvaram. Tām ir jāļauj dalībvalstīm pieņemt atbilstošus pasākumus savai flotei, ņemot vērā to pašu vajadzības, ar nosacījumu, ka ir nodrošināts ieguldījums šajās pamatnostādnēs minēto mērķu īstenošanai. EKKĪA uzskata, ka Eiropas jūrniecības uzņēmumi, kas ekspluatē kuģus, pamatojoties uz fraktēšanu uz noteiktu laiku, arī sasniedz šos mērķus neatkarīgi no tā, vai minētie kuģi peld ar dalībvalsts karogu vai ne.

         6.   FRANCIJAS KOMENTĀRI PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

               (32)

               Ar 2014. gada 28. aprīļa vēstuli Francija ņēma vērā trešo personu piezīmes tās atbalstam.

         7.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

   7.1.   Atbalsta esība LESD 107. panta 1. punkta nozīmē

               (33)

               Lēmumā C(2003) 1476fin Francijas tonnāžas shēma bija atzīta par atbalsta shēmu.

               (34)

               Iemesli, kuri lika Komisijai secināt, ka tonnāžas nodokļa shēma ir valsts atbalsta shēma LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, joprojām ir spēkā. Konkrētāk, tonnāžas nodokļa shēma ir fakultatīva shēma, kas ietver atkāpi no noteikumiem, ko piemēro uzņēmuma nodokļa aprēķināšanai, piešķirot noteiktiem uzņēmumiem – jūras transporta uzņēmumiem – ekonomiskas priekšrocības, kas saistītas ar samazinātu nodokļu bāzi, kā rezultātā to ienākumi vispārēji tiek aplikti ar mazāku nodokli. Jūras transporta uzņēmumi veic savas darbības tirgos, kas ir pakļauti intensīvai konkurencei starptautiska mērogā, un tādējādi priekšrocības, kas saistītas ar tonnāžas nodokli, var radīt konkurences izkropļojumus un ietekmēt tirdzniecību starp EEZ līguma līgumslēdzējām valstīm.

               (35)

               Ierobežojuma atcelšana attiecībā uz tādu darbību atbilstīgumu, kuras veic uz kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas nepeld ar dalībvalsts karogu, ir pasākums, kurš veido jaunu atbalstu, kas ieviests bez iepriekšējas paziņošanas Komisijai pretēji tam, kas paredzēts LESD 108. panta 3. punktā. Runa ir par jaunu atbalstu, jo tas neatbilst Lēmumam C(2003) 1476fin, ar ko atļauj Francijas tonnāžas nodokļa shēmu, un Francija nav to paziņojusi Komisijai. Pretēji tam, ko apgalvo AdF
                   (15), šā ierobežojuma atcelšana nevar tikt uzskatīta par atbilstošu pasākumu, ar ko groza Francijas tonnāžas nodokļa shēmu, lai panāktu atbilstību 2004. gada pamatnostādnēm (16), jo šī atcelšana nav saderīga ar 2004. gada pamatnostādņu mērķiem, kā tas ir izklāstīts šā lēmuma 7.2. punktā. Tādējādi ierobežojuma atcelšana attiecībā uz tādu darbību atbilstīgumu, kuras veic uz kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas nepeld ar dalībvalsts karogu, nevar būt esoša atbalsta daļa 2004. gada pamatnostādņu 13. punkta nozīmē (17).

         7.2.   Saderība ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punktu

               (36)

               LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta piemērošanas nosacījumi jūras transporta jomā ir precizēti 2004. gada pamatnostādnēs. Tādējādi pasākuma, uz ko attiecas šis lēmums, saderība ir jāizvērtē, pamatojoties uz 2004. gada pamatnostādnēm.

               (37)

               2004. gada pamatnostādnēs tāpat kā 1997. gada pamatnostādnēs nav paredzēts skaidri izteikts ierobežojums kuģu, kas nofraktēti uz noteiktu laiku, iekļaušanai tonnāžas nodokļa shēmā. Tomēr iepriekšējos lēmumos (18) Komisija ir uzskatījusi, ka fraktētājiem uz noteiktu laiku, kas izmanto tonnāžas nodokļa shēmu, ir jādod ieguldījums vai nu attiecībā uz mērķi, kas saistīts ar kuģu reģistrāciju dalībvalstu reģistros, vai attiecībā uz mērķi saistībā ar jūras zinātības aizsargāšanu, nodrošinot navigācijas pārvaldību noteiktai savas flotes procentuālai daļai. Tātad neviens uzņēmums, kurš nedod ieguldījumu 2004. gada pamatnostādņu pamatmērķu īstenošanā, nedrīkst izmantot tonnāžas nodokļa shēmu.

               (38)

               Ņemot vērā Francijas iestāžu iesniegtos statistikas datus, Komisija konstatē, ka, lai gan kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku, piemērojamie ierobežojumi bija atcelti 2005. gadā, Francijas tonnāžas nodokļa shēmas izmantotāji pietiekami deva ieguldījumu iepriekš minēto mērķu īstenošanā, jo kuģu, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un nepeld ar Kopienas karogu, procentuālā daļa nepārsniedz 41 % no shēmas izmantotāju uzņēmumu ekspluatētās kopējās tonnāžas. Šis rezultāts tika nodrošināts vai nu ar lielu tādu kuģu īpatsvaru, kas peld ar Eiropas karogu, vai ar flotes noteiktas procentuālās daļas navigācijas pārvaldību (vai arī ar šo abu faktoru apvienojumu).

               (39)

               Turklāt Komisija ņem vērā, ka atbilstoši Francijas iestāžu viedoklim visi pašreizējie shēmas izmantotāji vismaz 25 % no savas flotes neto tonnāžas ekspluatē ar Eiropas karogu. Komisija ņem vērā arī to, ka Francijas jūrniecības nozares labo sniegumu Eiropas karogu izmantošanā ir arī apstiprinājuši ārējie pētījumi, piemēram, pētījums, ko Oxford Economics publicējis 2014. gadā – The economic value of the EU shipping industry. Saskaņā ar šo pētījumu tiek konstatēts, ka ar Francijas karogu ekspluatētā tonnāžas procentuālā daļa ir daudz vairāk nekā 25 % no ekspluatētās tonnāžas (19). Ņemot vērā, ka shēmas izmantotājiem ir pienākums saglabāt vai palielināt viņu flotes, kas peld ar Eiropas karogu, apjomu, nav iespējams, ka vairāk nekā 75 % no viņu flotes neto tonnāžas veidotu kuģi, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas nepeld ar Eiropas karogu.

               (40)

               Tomēr Komisijai ir jākonstatē, ka spēkā esošie Francijas tiesību akti neparedz juridiskas saistības, kas garantētu, ka shēmu izmantojošie uzņēmumi, kas nofraktē kuģus uz noteiktu laiku, joprojām sniegs pietiekamu ieguldījumu 2004. gada pamatnostādnēs minēto mērķu īstenošanā. Jo īpaši tas attiecas uz jaunpienācējiem, kuriem netiek noteikti īpaši pienākumi ne saistībā ar karogu, ne ar pašu navigācijas pārvaldību.

               (41)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka spēkā esošajos Francijas tiesību aktos nav ietvertas vajadzīgās garantijas un tie nevar tikt uzskatīti par saderīgiem ar 2004. gada pamatnostādnēm.

               (42)

               Šajā kontekstā Komisija ņem vērā Francijas apņemšanos atrisināt situāciju, kā nosacījumu tonnāžas nodokļa shēmas izmantošanai ieviešot uzņēmumam pienākumu ekspluatēt ar Eiropas karogu noteiktu minimālo procentuālo daļu kuģu. Šī procentuālā daļa tiks noteikta 25 % apmērā no flotes neto tonnāžas, sākot no 2015. fiskālā gada, un tā būs jāievēro visas desmitgades laikposmā, ko aptver tonnāžas nodokļa izmantošana.

               (43)

               Šis nosacījums ir tikpat stingrs kā nosacījums, kas ietverts sākotnējā Lēmumā C(2003) 1476fin, ar ko atļauj Francijas tonnāžas nodokļa shēmu. Ņemot vērā 2004. gada pamatnostādņu mērķus un jo īpaši vajadzību shēmas izmantotājiem piedalīties mērķu īstenošanā vai nu attiecībā uz mērķi, kas saistīts ar kuģu reģistrāciju dalībvalstu reģistros, vai attiecībā uz mērķi saistībā ar jūras zinātības aizsargāšanu, nodrošinot navigācijas pārvaldību noteiktai savas flotes procentuālai daļai, Komisija uzskata, ka Francijas apņemšanās ir atbilstoša. Tātad ar šo apņemšanos tonnāžas nodokļa shēmas jaunie izmantotāji arī piedalīsies kuģu reģistrācijas dalībvalstu reģistros mērķa īstenošanā.

         7.3.   Secinājums

               (44)

               Komisija konstatē, ka 2005. gadā, pārkāpjot LESD 108. panta 3. punktu, Francija ir nelikumīgi īstenojusi grozījumu Francijas tiesību aktos par tonnāžas nodokli attiecībā uz kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku.

               (45)

               Šis grozījums nav saderīgs ar LESD, jo tas nenodrošina to, ka tonnāžas nodokļa shēmas jaunie izmantotāji nesniedz pietiekamu ieguldījumu 2004. gada pamatnostādņu mērķu īstenošanā, ņemot vērā, ka viņiem nav tiesiski noteikta pienākuma ne attiecībā uz flotes karogu, ne attiecībā uz minimālajām pašām kuģniecības darbībām.

               (46)

               Ņemot vērā vienošanos ar Francijas iestādēm, esošie formālie noteikumi ir jāpielāgo, lai nodrošinātu to, ka turpmāk tonnāžas nodokļa shēmu var sākt izmantot tikai tie uzņēmumi, kuri ekspluatē vismaz 25 % savas neto tonnāžas, peldot ar Eiropas karogu. Tādējādi tonnāžas nodokļa shēmas izmantotāji sniegs ieguldījumu 2004. gada pamatnostādņu mērķu īstenošanā, pat ja visa viņu flote ir nofraktēta uz noteiktu laiku.

               (47)

               Tā kā visi pašreizējie shēmas izmantotāji jau ievēro iepriekšminēto robežvērtību un viņiem jau ir pienākums saglabāt vai palielināt tās savas flotes procentuālo daļu, kura peld ar Eiropas karogu, nav vajadzības pieprasīt atbalsta atlīdzināšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījums tonnāžas nodokļa shēmā, ko Francija nelikumīgi izdarījusi 2005. gadā, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, nav saderīgs ar iekšējo tirgu saistībā ar noteikumiem, ko piemēro kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku.
   2. pants
   Francija izdara grozījumus tiesību aktos, ko piemēro tonnāžas nodokļa shēmai, sākot no 2015. fiskālā gada, atbilstoši saistībām, ko tā ir uzņēmusies un saskaņā ar kurām tonnāžas nodokļa shēmu varēs sākt izmantot tikai tie uzņēmumi, kuru flote vismaz 25 % apmērā peld ar Savienības dalībvalsts vai EEZ līguma līgumslēdzējas valsts karogu, un tiem vēlāk būs jāsaglabā vai jāpalielina šis īpatsvars.
   3. pants
   Francija informē Komisiju pēc tam, kad ir pieņemti 2. pantā minētie tiesību aktu grozījumi.
   4. pants
   Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

      Briselē, 2015. gada 4. februārī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Margrethe VESTAGER

      (1)  OV C 380, 28.12.2013., 29. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV C 205, 5.7.1997., 5. lpp.

      (4)  Fraktēšana uz noteiktu laiku (time charter – angļu valodā) ir definējama kā līgums, saskaņā ar kuru kuģa īpašnieks nodod fraktētāja rīcībā aprīkotu kuģi ar pilnu apkalpi uz laiku, kas noteikts frakts līgumā, apmaiņā pret samaksu. Fraktētājs nodrošina komerciālo pārvaldību, savukārt kuģa īpašnieks nodrošina navigācijas pārvaldību.

      (5)  Komisijas 2003. gada 13. maija Lēmums par valsts atbalstu N 737/02 attiecībā uz Francijas nodokļu atlaižu režīmu kuģu kompānijām atkarībā no tonnāžas (OV C 38, 12.2.2004., 5. lpp.).

      (6)  OV C 13, 17.1.2004., 3. lpp. Skatīt 3.1. punkta septīto daļu.

      (7)  Nr. 1, Administratīvās instrukcijas 4-H-3-08 ceturtā daļa.

      (8)  Nr. 22, Administratīvās instrukcijas 4-H-3-08 otrā un trešā daļa. “Iepriekš definētās saistības” ir jūras transporta uzņēmumu apņemšanās saglabāt vai palielināt savas flotes, kura peld ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, apjoma līmeni pasākuma piemērošanas laikposmā.

      (9)  Vispārējā nodokļu kodeksa 209-0. B (I) panta trešajā daļā ir precizēts, ka “kuģi, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas nepeld ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, nevar saņemt šo shēmu, ja tie veido vairāk nekā 75 % no uzņēmuma ekspluatētās flotes neto tonnāžas”.

      (10)  Lēmuma C(2003) 1476fin 35. apsvērums:“Tādējādi darbībām, kuras veic uz kuģiem, kas nofraktēti uz noteiktu laiku un kas nepeld ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, var piemērot tonnāžas nodokļa shēmu tikai tad, ja tie veido ne vairāk kā 75 % no uzņēmuma ekspluatētās flotes neto tonnāžas.”

      (11)  Armateurs de France biedri veido 80 % no Francijas kuģu īpašnieku ekspluatētās tonnāžas.

      (12)  Tie veido 5 % no Francijas kuģu īpašnieku kopējās tonnāžas.

      (13)  Francijas tonnāžas nodokļa shēmā, kas paredzēta Vispārējā nodokļu kodeksa 209-0. B pantā, grozījumi tika izdarīti ar 75. pantu Otrajos Finanšu likuma labojumos 2014. gadam (2014. gada 29. decembra likums Nr. 2014-1655). Jaunais nosacījums tiks piemērots uzņēmumiem, kas izmantos iespēju saistībā ar finanšu gadu, kas beidzas 2014. gada 27. novembrī.

      (14)  Pilna kravnesība.

      (15)  Skatīt šā lēmuma 21.–23. apsvērumu.

      (16)  Skatīt 2004. gada pamatnostādņu 13. punktu.

      (17)  Pretēji kritērijam, kas paredz “saglabāt vai (…) palielināt tās flotes apjomu, kura peld ar dalībvalsts karogu”, kas ir izvirzīts, lai panāktu atbilstību 2004. gada pamatnostādnēm.

      (18)  Skatīt, piemēram, sākotnējo Lēmumu C(2003) 1476fin un Komisijas 2009. gada 25. februāra Lēmumu 2009/626/EK par atbalsta shēmu C 2/08 (ex N 572/07) par jūras tonnāžas nodokļa sistēmas grozījumu, ko plāno īstenot Īrija (OV L 228, 1.9.2009., 20. lpp.). Skatīt arī lēmumu sākt procedūru, 24.–26. punkts.

      (19)  Skatīt, piemēram, pētījuma 2.3.d un 2.4.b diagrammu (http://www.oxfordeconomics.com/my-oxford/projects/272456).


title: Eiropas centrālās bankas lēmums (2004. gada 22. aprīlis), ar kuru groza 2001. gada 6. decembra Lēmumu ECB/2001/15 par eiro banknošu emisiju (ECB/2004/9)

text:
               9.6.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 205/17

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2004. gada 22. aprīlis),
   ar kuru groza 2001. gada 6. decembra Lēmumu ECB/2001/15 par eiro banknošu emisiju
   (ECB/2004/9)
   (2004/506/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106. panta 1. punktu, kā arī Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus un jo īpaši to 16. pantu,
   ņemot vērā 2001. gada 6. decembra Lēmumu ECB/2001/15 par eiro banknošu emisiju (1),
   tā kā:

               (1)

               Ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai un to attiecīgo valsts centrālo banku kļūšanu par Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) daļu 2004. gada 1. maijā, 2004. gada 22. aprīļa Lēmums ECB/2004/5 par valstu centrālo banku procentuālo daļu Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā (2) nosaka no 2004. gada 1. maija valstu centrālajām bankām (VCB) piemērojamos jaunos svērumus Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitāla parakstīšanas atslēgā.

               (2)

               Lēmuma ECB/2001/15 1. panta d) apakšpunkts definē “banknošu sadales atslēgu”, atsaucoties uz Lēmuma ECB/2001/15 pielikumu, kas precizē 2004. gada 1. janvārī piemērojamo atslēgu. Lai noteiktu no 2004. gada 1. maija piemērojamo banknošu sadales atslēgu, attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2001/15,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījumi Lēmumā ECB/2001/15
   Lēmumu ECB/2001/15 groza šādi:

               1.

               Ar šādu teikumu aizstāj 1. panta d) apakšpunkta pēdējo teikumu:
               “Šā lēmuma pielikumā ir precizēta banknošu sadales atslēga, ko piemēro no 2004. gada 1. maija.”

               2.

               Lēmuma ECB/2001/15 pielikumu aizstāj ar tekstu, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

         2. pants
   Nobeiguma noteikumi
   Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 1. maijā.

      Frankfurtē pie Mainas, 2004. gada 22. aprīlī

            ECB priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 337, 20.12.2001., 52. lpp., Lēmums grozīts ar Lēmumu ECB/2003/23 (OV L 9, 15.1.2004., 40. lpp.).

      (2)  Skat. šā Oficiālā Vēstneša5. lpp.


title: 2008/531/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/163

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2008/531/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Iestādes atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (4), un it īpaši tās 44. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0112/2007),

               1.

               sniedz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektoram apstiprinājumu par iestādes 2005. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 22. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 42. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/164

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa Rezolūcija
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Iestādes atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (4), un it īpaši tās 44. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0112/2007),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par finanšu gadu, kas beidzās 2005. gada 31. decembrī, ir ticami un ka notikušie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2006. gada 27. aprīlī Eiropas Parlaments sniedza direktoram apstiprinājumu par iestādes 2004. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā Parlaments cita starpā:

                           —

                           ar nožēlu konstatēja, ka Revīzijas palāta atkal ir atklājusi trūkumus noteikumu par darbā pieņemšanu ievērošanā; mudina iestādi pārskatāmāk piemērot noteikumus par atlases procedūrām,

                           —

                           pauž bažas par Revīzijas palātas konstatētajiem pārkāpumiem līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrās,

         Vispārējas piezīmes attiecībā uz vairumu ES aģentūru, kuru budžeta izpilde ir jāapstiprina atsevišķi

               1.

               uzskata, ka aizvien pieaugošais Kopienas aģentūru skaits un dažu no tām darbība, šķiet, neiekļaujas vispārējā pamatievirzē un ka atsevišķu aģentūru uzdevumi ne vienmēr atspoguļo Savienības faktiskās vajadzības un tās pilsoņu cerības, un konstatē, ka kopumā aģentūrām ne vienmēr ir laba reputācija un labas atsauksmes presē;

               2.

               tādēļ aicina Komisiju noteikt vispārēju pamatievirzi attiecībā uz jaunu Kopienas aģentūru izveidi un ikreiz pirms jaunas aģentūras izveides iesniegt izmaksu un guvumu analīzi, vienlaikus raugoties, lai nenotiktu nekāda darbību pārklāšanās starp aģentūrām vai ar citu Eiropas organizāciju uzdevumiem;

               3.

               aicina Revīzijas palātu pirms attiecīgā lēmuma pieņemšanas Parlamentā sniegt atzinumu par izmaksu un guvumu analīzi;

               4.

               aicina Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par ikvienas esošās aģentūras pievienoto vērtību; aicina visas attiecīgās institūcijas aģentūras pievienotās vērtības negatīva novērtējuma gadījumā īstenot nepieciešamos pasākumus, no jauna formulējot konkrētās aģentūras pilnvaras vai slēdzot to;

               5.

               ņemot vērā regulatīvo aģentūru pieaugošo skaitu, pauž nožēlu, ka vēl nav pabeigtas sarunas saistībā ar iestāžu nolīguma projektu par šo aģentūru darbības pamatnoteikumiem, un aicina Komisijas kompetentos dienestus sadarbībā ar Revīzijas palātu darīt visu iespējamo, lai ātri noslēgtu šādu nolīgumu;

               6.

               konstatē, ka sakarā ar Komisijai deleģēto atbildību par budžeta pareizu izpildi ir nepieciešama ciešāka aģentūru piesaiste Komisijai; aicina Komisiju un Padomi veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai Komisijai līdz 2007. gada 31. decembrim paredzētu tādu pārstāvību regulatīvās aģentūras uzraugošās struktūrās, kas tai ļautu bloķēt lēmumu pieņemšanu, kā arī jau sākotnēji nodrošināt šādu pārstāvību jaunu aģentūru dibināšanas gadījumā;

               7.

               aicina Revīzijas palātu savā gada pārskatā izveidot papildu nodaļu par visām aģentūrām, kuru budžeta izpilde jāapstiprina saskaņā ar Komisijas pārskatiem, lai gūtu skaidrāku priekšstatu par ES līdzekļu izlietojumu aģentūrās;

               8.

               atgādina principu, saskaņā ar kuru visas Kopienas aģentūras, gan subsidētās, gan nesubsidētās, ir pakļautas Parlamentam attiecībā uz to budžeta izpildes apstiprināšanu, pat gadījumos, kad saskaņā ar šo aģentūru izveides tiesību aktiem darbojas budžeta izpildes apstiprināšanas lēmējinstitūcija;

               9.

               aicina Revīzijas palātu veikt izpildes revīzijas visās aģentūrās un ziņot par to rezultātiem attiecīgajām Parlamenta komitejām, tai skaitā Budžeta kontroles komitejai;

               10.

               atzīmē, ka aģentūru skaits pastāvīgi pieaug un ka saskaņā ar Komisijas politisko atbildību par aģentūru darbību, kura ietver daudz vairāk par vienkāršu materiāltehnisku atbalstu, Komisijas ģenerāldirektorātiem, kas nodarbojas ar aģentūru izveidi un uzraudzību, vēl jo vairāk ir jāizstrādā kopēja pieeja visām aģentūrām; uzskata, ka struktūra, kas līdzīga tai, kuru aģentūras ir izveidojušas koordinācijas nodrošināšanai starp attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem, būtu pragmatisks veids, kā virzīties uz Komisijas kopēju pieeju visiem ar aģentūrām saistītajiem jautājumiem;

               11.

               aicina Komisiju uzlabot aģentūrām paredzēto administratīvo un tehnisko atbalstu, ņemot vērā Kopienas administratīvo noteikumu pieaugošo sarežģītību un tehniskās problēmas;

               12.

               konstatē, ka nevienā no Kopienas aģentūrām nav disciplināras struktūras, un aicina Komisijas dienestus īstenot nepieciešamos pasākumus, lai ātri ieviestu atbilstīgu mehānismu;

               13.

               atzinīgi vērtē ES aģentūru darba koordinēšanas ievērojamo uzlabošanos, kas ļauj tām risināt biežāk sastopamās problēmas un padara efektīvāku sadarbību ar Komisiju un Parlamentu;

               14.

               uzskata, ka jāturpina un jāvērš plašumā vairāku aģentūru īstenotā kopēja atbalsta dienesta izveide nolūkā saskaņot šo aģentūru datorizētās finanšu pārvaldības sistēmas ar atbilstīgajām Komisijas sistēmām;

               15.

               aicina aģentūras uzlabot sadarbību un salīdzināšanu ar attiecīgās nozares dalībniekiem; mudina Komisiju veikt pasākumus, kurus tā uzskata par nepieciešamiem, lai aģentūrām palīdzētu uzlabot reputāciju un pastiprināt to darbību atpazīstamību;

               16.

               aicina Komisiju ierosināt aģentūru gada pārskatu formas saskaņošanu un izstrādāt darbības rezultātu rādītājus, kas ļautu salīdzināt to efektivitāti;

               17.

               aicina aģentūras katra gada sākumā iesniegt darbības rezultātu rādītājus, kas ļautu novērtēt to darbu;

               18.

               aicina visas aģentūras vairāk izmantot SMART pieeju uzdevumu noteikšanā, kas palīdzētu reālāk veikt plānošanu un sasniegt mērķus;

               19.

               piekrīt Revīzijas palātas viedoklim, ka arī Komisija ir atbildīga par aģentūru (finanšu) pārvaldību; tāpēc mudina Komisiju uzraudzīt, kā arī vajadzības gadījumā vadīt dažādo aģentūru pārvaldību un sniegt tām nepieciešamo palīdzību, it īpaši saistībā ar konkursa procedūru pareizu piemērošanu, darbā pieņemšanas procedūru pārredzamību, pareizu finanšu pārvaldību (līdzekļu nepilnīgs izlietojums un pārāk lielu izdevumu iekļaušana budžetā) un, kas ir vissvarīgākais, iekšējās kontroles sistēmas noteikumu pareizu piemērošanu;

               20.

               uzskata, ka aģentūru darba programmās to ieguldījums jāizsaka darbības izteiksmē un izmantojot izmērāmus rādītājus un ka pienācīga uzmanība jāvelta Komisijas izstrādātajiem iekšējās kontroles standartiem;

         Īpašas piezīmes

               21.

               atzīmē, ka 2005. finanšu gadā bija vērojama būtiska budžeta neizpilde, jo tika izlietoti tikai 80 % saistību un maksājumu apropriāciju; uzskata, ka iestādei ievērojami jāuzlabo to apropriāciju izlietojums, kas piešķirtas, lai tā sasniegtu savus mērķus;

               22.

               pauž dziļu nožēlu, ka netika ņemtas vērā amatu sarakstā izdarītās izmaiņas un ka iestāde atjaunoja sākotnēji budžeta projektā paredzētās amata pakāpes saistībā ar 19 amatiem, to neinformējot;

               23.

               atzīmē, ka netika ieviesta uz darbību pamatota pārvaldība, neņemot vērā iestādes finanšu noteikumus, kas paredz tās ieviešanu, pamatojoties uz tiem pašiem pamatprincipiem, kurus piemēroja vispārējam budžetam nolūkā uzlabot darba rezultātu uzraudzību;

               24.

               pauž nožēlu, ka iestāde neveica riska analīzi vai oficiāli neizklāstīja savas iekšējās kontroles sistēmas un procedūras, un aicina iestādi to izdarīt pēc iespējas ātrāk;

               25.

               saistībā ar pieņemšanu darbā atzīmē, ka iestāde noraidīja kandidātus, pamatojoties uz tādiem kritērijiem, kuri nebija izklāstīti paziņojumos par vakanci, un turklāt neievēroja administratīvos noteikumus par atlases komisiju locekļu amata pakāpēm saistībā ar izsludinātajām vakancēm; uzstāj, lai piemērotu stingrus kritērijus un efektīvu kontroli tam, ka kandidātu pieteikumiem pievienotie dokumenti patiešām apliecina sniegtās informācijas patiesumu;

               26.

               atzīmē, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei ir bijis grūti Parmā atrast augsti kvalificētus zinātniskos līdzstrādniekus;

               27.

               pauž nožēlu, ka līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas un līgumu slēgšanas pārbaudēs tika konstatēts nozīmīgs skaits noviržu;

               28.

               atzīmē, ka ēkas, kur bija paredzēts izvietot iestādi, vēl nav pieejamas un ka tādējādi iestādei nācās īrēt un aprīkot pagaidu telpas (2005. gadā izmaksas bija aptuveni EUR 3 500 000); aicina iestādi kopā ar Komisiju noskaidrot šo situāciju ar valstu iestādēm, it īpaši saistībā ar finanšu kompensācijas saņemšanu.

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 22. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 42. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 340, 6.12.2006., 134. lpp.


title: 2012/428/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 23. jūlijs ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu, ar kuru groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par vīzu atvieglotu izsniegšanu

text:
               26.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 199/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 23. jūlijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu, ar kuru groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par vīzu atvieglotu izsniegšanu
   (2012/428/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par vīzu atvieglotu izsniegšanu (1) stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī.

               (2)

               Padome 2011. gada 11. aprīlī deva atļauju Komisijai sākt sarunas ar Ukrainu par grozījumiem minētajā Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par vīzu atvieglotu izsniegšanu. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, parafējot Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu, ar kuru groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par vīzu atvieglotu izsniegšanu (“nolīgums”) 2012. gada februārī.

               (3)

               Nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               (4)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (2); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu, ar kuru groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par vīzu atvieglotu izsniegšanu, ņemot vērā tā noslēgšanu (4).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 23. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 332, 18.12.2007., 68. lpp.

      (2)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (3)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

      (4)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: 2006/210/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 28. februāris ) par augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupas izveidošanu

text:
               15.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 76/3

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 28. februāris)
   par augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupas izveidošanu
   (2006/210/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija 2005. gada 16. martā pieņēma paziņojumu ar nosaukumu Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā
                   (1), kurā paziņoja savu nodomu 2005. gada laikā izveidot augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupu, veicinātu labāka regulējuma pasākumu izstrādi gan valsts, gan ES līmenī.

               (2)

               Šī grupa sniegs ieteikumus Komisijai par to, kā vispārīgi uzlabot reglamentāciju; tā neizteiks savu viedokli par iniciatīvām vai projektiem, kas attiecas uz konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem.

               (3)

               Šī grupa sastāvēs no augsta līmeņa valstu ekspertiem, kurus iecels Komisija pēc dalībvalstu priekšlikumiem, un tajā var piedalīties arī novērotāji no pievienošanās valstīm.

               (4)

               Tādēļ ir jāveido šā augstā līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupa un sīki jānosaka tās darba uzdevumi un struktūra,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Komisija izveido ekspertu grupu ar nosaukumu Augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupa, turpmāk – “grupa”.
   2. pants
   Uzdevums
   Komisija var apspriesties ar grupu par visiem jautājumiem, kas attiecas uz labāku reglamentācijas politiku un saistīto pasākumu attīstību valstu un ES līmenī.
   Grupas uzdevums ir:

               —

               nodrošināt efektīvu saskarpunktu starp Komisiju un galvenajām valdības iestādēm, lai palīdzētu Komisijai uzlabot reglamentācijas vidi uzņēmumiem, rūpniecībai, patērētājiem, sociālajiem partneriem un pilsoņiem vispār,

               —

               veicināt valstu un ES līmenī radītās labākas reglamentācijas paraugprakses izplatīšanos ES,

               —

               nostiprināt sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm ar mērķi ieviest labāku reglamentāciju valstu līmenī; it īpaši – kopīgi izvērtēt, kā ES tiesību akti ir pārņemti un ieviesti dalībvalstīs (t. i., papildu prasību vai procedūru ieviešana pārņemšanas gaitā),

               —

               veicināt saistītas kopīgu rādītāju paketes izveidi, lai uzraudzītu reglamentācijas vides progresu ES un pašu dalībvalstu līmenī, kā pamatu salīdzināšanai ar savu valstu Lisabonas programmām,

               —

               sniegt ieteikumus Komisijai par to, kā vispārīgi uzlabot reglamentāciju, jo īpaši vienkāršošanu, ietekmes uz ekonomiku, sociālajiem jautājumiem un vidi vērtēšanu, ieskaitot administrācijas izmaksas, konsultāciju praksi un dažādos iespējamos reglamentācijas veidus.

         3. pants
   Sastāvs – Iecelšana
   1.   Komisija uzdod ģenerālsekretāram iecelt grupas dalībniekus no dalībvalstu ieteiktajiem kandidātiem.
   2.   Grupu veidos viens vai – dažos izņēmuma gadījumos (2) – divi locekļi no katras dalībvalsts. Komisijas ģenerālsekretārs var iecelt locekļu aizstājējus pēc dalībvalsts ieteikuma un automātiski nomainīt promesošos vai nestrādājošos locekļus.
   3.   Spēkā šādi nosacījumi:

               —

               grupas locekļi ir augsta līmeņa ierēdņi ar pieredzi attiecīgajā nozarē, kuri pārstāv valsts iestādi,

               —

               locekļus ieceļ uz vienu gadu, un pilnvaras ir pagarināmas. Viņi paliek amatā, līdz viņus nomaina vai beidzas pilnvaru laiks,

               —

               locekļus, kuri vairs nespēj efektīvi darboties grupas apspriedēs, kuri atkāpjas vai neievēro šā panta otrā punkta vai Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. panta noteikumus, var nomainīt uz viņu pilnvaru atlikušo laiku,

               —

               iecelto locekļu vārdus publicē Komisijas interneta vietnē.

         4. pants
   Darbība
   1.   Grupu vada Komisija.
   2.   Vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši grupas izstrādātajam darba uzdevumam; tās jāizformē, tiklīdz uzdevums izpildīts.
   3.   Priekšsēdētājs var uzaicināt ekspertus, kas ir speciālisti izskatāmajā jautājumā, un novērotājus, ieskaitot pievienojošās valstis (3), piedalīties grupas vai apakšgrupas sanāksmēs, kad tas ir noderīgi un/vai vajadzīgi.
   4.   Grupas vai apakšgrupas apspriedēs iegūto informāciju nedrīkst izpaust, ja Komisija pieprasa konfidencialitāti.
   5.   Grupa un tās apakšgrupas parasti satiekas vienā no Komisijas un tās nodaļu ēkām atbilstoši izstrādātajai procedūrai un grafikam. Sekretariātu nodrošina Komisija.
   6.   Grupa pieņem savu reglamentu, pamatojoties uz Komisijā pieņemtajiem standarta procedūras noteikumiem (4).
   7.   Komisija nodrošina sekretariāta atbalstu grupai un apakšgrupām, kas izveidotas saskaņā ar šā lēmuma 4. panta 2. punktu.
   8.   Komisija var publicēt tīmeklī grupas darba valodā(-ās) jebkuru kopsavilkumu, secinājumu, secinājuma daļu vai grupas darba dokumentu. Darba dokumentus publicē atkarībā no to pieejamības dažādu valodu redakcijā.
   5. pants
   Izdevumu segšana
   Komisija atlīdzina ceļa izdevumus, vajadzības gadījumā saistībā ar grupas darbu atbilstoši Komisijas iekšējiem noteikumiem par kompensācijām neatkarīgajiem ekspertiem – uzturēšanās izdevumus locekļiem, ekspertiem un novērotājiem. Komisija atlīdzina vienam augsta līmeņa valsts reglamentējošo ekspertu grupas loceklim no katras dalībvalsts. Locekļiem nemaksā par pienākumu izpildi.
   Izdevumu atlīdzināšana notiek atbildīgo Komisijas dienestu grupai piešķirtā gada budžeta ietvaros.
   6. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to pieņem Komisija. To piemēro līdz 2009. gada 31. decembrim.

      Briselē, 2006. gada 28. februārī

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  KOM(2005) 97 galīgais, 2005. gada 16. marts.

      (2)  Komisija var iecelt divus locekļus no dalībvalsts, ja šajā dalībvalstī administrācijas līmenī ir dalīta piekritība.

      (3)  Eksperti no pievienošanās valstīm, kuras ir parakstījušas Pievienošanās līgumu atbilstoši 2002. gada 9. oktobra Paziņojumam [KOM (2002) 700, galīgais] “Pretim paplašinātajai Savienībai. Stratēģijas dokuments un Eiropas Komisijas ziņojums par progresu pievienošanās virzienā katrā atsevišķā kandidātvalstī” un Komisijas 2005. gada 24. marta Lēmuma K(2005) 8747. pantam, lai veicinātu pievienojošos valstu pakāpenisku iekļaušanos Kopienas struktūrās.

      (4)  Sk. 2005. gada 27. jūlijā Komisijā pieņemtā SEK(2005) 1004 III pielikumu.


title: Padomes Lēmums 2013/144/KĀDP ( 2013. gada 21. marts ), ar ko groza Lēmumu 2011/172/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē

text:
               22.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 82/54

         PADOMES LĒMUMS 2013/144/KĀDP
   (2013. gada 21. marts),
   ar ko groza Lēmumu 2011/172/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 21. martā pieņēma Lēmumu 2011/172/KĀDP (1).

               (2)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2011/172/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāatjaunina līdz 2014. gada 22. martam.

               (3)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/172/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2011/172/KĀDP 5. pantā otro daļu aizstāj ar šādu:

      "Šo lēmumu piemēro līdz 2014. gada 22. martam.".

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2013. gada 21. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. HOGAN

      (1)  OV L 76, 22.3.2011., 63. lpp.


title: 2008/271/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 25. februāris ), lai noslēgtu Otro papildprotokolu Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               28.3.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 86/27

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 25. februāris),
   lai noslēgtu Otro papildprotokolu Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2008/271/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 133. panta 1. un 5. punktu un 181. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Otrais papildprotokols Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tika parakstīts 2007. gada 21. februārī.

               (2)

               Otrais papildprotokols būtu jāapstiprina,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts Otrais papildprotokols Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.
   Otrā papildprotokola teksts ir pievienots šim lēmumam (1).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs sniedz Otrā papildprotokola 5. pantā paredzēto paziņojumu.

      Briselē, 2008. gada 25. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         A. VIZJAK

      (1)  OV L 141, 2.6.2007., 69. lpp.


title: 2014/639/ES: Eiropadomes Lēmums ( 2014. gada 30. augusts ), ar ko ieceļ Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos

text:
               2.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 262/6

         EIROPADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 30. augusts),
   ar ko ieceļ Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos

      (2014/639/ES)

   EIROPADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 18. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropadomes Lēmumu 2009/950/ES, kas pieņemts ar Komisijas priekšsēdētāja piekrišanu (1)2009. gada 4. decembrī, tika iecelts Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos ar pilnvaru termiņu līdz 2014. gada 31. oktobrim.

               (2)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 7. punkta trešo daļu priekšsēdētāju, Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un pārējos Komisijas locekļus kopumā ar balsojumu apstiprina Eiropas Parlaments.

               (3)

               Būtu jāieceļ Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos uz laikposmu no šā brīža Komisijas pilnvaru termiņa beigām līdz 2019. gada 31. oktobrim.

               (4)

               Jaunievēlētais priekšsēdētājs ir piekritis tam, ka tiek iecelts Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Federica MOGHERINI kundze tiek iecelta par Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos uz laikposmu no šā brīža Komisijas pilnvaru termiņa beigām līdz 2019. gada 31. oktobrim.
   2. pants
   Šo lēmumu Federica MOGHERINI kundzei paziņo Eiropadomes priekšsēdētājs.
   Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 30. augustā

            Eiropadomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         H. VAN ROMPUY

      (1)  OV L 328, 15.12.2009., 69. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1947 (2015. gada 1. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Marakešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu

text:
               30.10.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 284/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1947
   (2015. gada 1. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko groza Marakešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu ar Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO) 2001. gada novembrī sāka Dohas kārtas tirdzniecības sarunas, sauktas arī par Dohas Attīstības programmu. Sarunas par tirdzniecības atvieglošanu sākās 2004. gada jūlijā, balstoties uz apņemšanos darīt skaidrākus un uzlabot atsevišķus 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (“GATT 1994”) pantus – V pantu (Tranzīta brīvība), VIII pantu (Ar importu un eksportu saistītas formalitātes) un X pantu (Tirdzniecības noteikumu publicēšana un administrēšana) –, lai paātrinātu preču, tostarp tranzītpreču, apriti, izlaišanu un muitošanu. Turklāt pilnvarojumā ir minēti noteikumi par reālu muitas vai kādu citu attiecīgu iestāžu sadarbību tirdzniecības atvieglošanā un muitas atbilstības jautājumos.

               (2)

               Sarunas veda Komisija, apspriežoties ar īpašu komiteju, kas izveidota ar Līguma 207. panta 3. punktu.

               (3)

               PTO 9. Ministru konferencē, kas notika 2013. gada 3.–6. decembrī Bali, tika pieņemts ministru lēmums par tirdzniecības atvieglošanu, ar kuru tika noslēgtas sarunas, kas attiecās uz Nolīgumu par tirdzniecības atvieglošanu, ievērojot juridiski pārskatīto teksta redakciju. Ar ministru lēmumu tika izveidota arī Tirdzniecības atvieglošanas sagatavošanas komiteja un dots rīkojums PTO Vispārējai padomei pieņemt protokolu, ar ko nolīgumu iekļauj Marakešas līguma par PTO izveidošanu 1.A pielikumā un atvērt protokolu apstiprināšanai katrai PTO dalībvalstij atbilstoši tās iekšējām procedūrām.

               (4)

               PTO Vispārējā padome 2014. gada 27. novembra sanāksmē pieņēma Protokolu, ar ko groza Marakešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“protokols”), un atvēra to apstiprināšanai PTO dalībvalstīm.

               (5)

               Protokolā ietverts Nolīgums par tirdzniecības atvieglošanu un jaunattīstības valstu saistības, kas ietvertas minētā nolīguma pielikumā. Samērā daudz jaunattīstības valstu atbilstoši Nolīguma par tirdzniecības atvieglošanu 15. panta 1. punktam jau iesniegušas paziņojumus par A kategorijas saistībām. Tirdzniecības atvieglošanas komiteja paziņojumus par vismazāk attīstīto valstu A kategorijas saistībām saņems atbilstoši Nolīguma par tirdzniecības atvieglošanu 15. panta 2. punktam un paziņojums par B un C kategorijas saistībām no jaunattīstības un vismazāk attīstītajām valstīm – atbilstoši Nolīguma par tirdzniecības atvieglošanu 16. panta 5. punktam. Saistības kļūs par Nolīguma par tirdzniecības atvieglošanu sastāvdaļu.

               (6)

               Protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Protokols, ar ko groza Marakešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu vai personas, kas ir pilnvarotas Eiropas Savienības vārdā deponēt apstiprināšanas instrumentu, kā precizēts protokola 4. punktā (1).
   3. pants
   Protokolu neinterpretē tā, ka tas piešķirtu tiesības vai uzliktu pienākumus, uz kuriem var tieši atsaukties Savienības vai dalībvalsts tiesās.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2015. gada 1. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         É. SCHNEIDER

      (1)  Padomes Ģenerālsekretariāts Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesī publicē protokola spēkā stāšanās datumu.


title: 2009/658/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2009. gada 23. aprīlis ) par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu

text:
               26.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/148

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2009. gada 23. aprīlis)
   par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu
   (2009/658/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2007. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2007. finanšu gada pārskatiem, ar Centra atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (4), un it īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0178/2009),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra galīgie gada pārskati atbilst pārskatiem, kas iekļauti Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra kontu slēgšanu attiecībā uz 2007. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 278, 31.10.2008., 42. lpp.

      (2)  OV C 311, 5.12.2008., 116. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Padomes lēmums (2002. gada 25. marts), ar ko pabeidz apspriedes ar Libēriju, saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. un 97. pantu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0274

Oficiālais Vēstnesis L 096 , 13/04/2002 Lpp. 0023 - 0026

		Padomes Lēmums(2002. gada 25. marts),ar ko pabeidz apspriedes ar Libēriju, saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. un 97. pantu(2002/274/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 300. panta 2. punkta otro daļu,ņemot vērā Iekšējo nolīgumu par pasākumiem, kas veicami, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu [1], kas pagaidu kārtā piemērots ar dalībvalstu valdību pārstāvju 2000. gada 18. septembra lēmumu, un jo īpaši Iekšējā nolīguma 3. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Libērijas valdība vairākkārt nav spējusi izpildīt savas saistības, ko paredz ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. panta būtiskie elementi. Tā ir pārkāpusi arī valsts labas pārvaldības prasības, ņemot vērā, ka ir vērojami nopietni korupcijas gadījumi.(2) Saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. un 97. pantu, apspriedes ar Libēriju notika 2001. gada 9. novembrī, kurās Libērijas varas iestādes paskaidroja savu viedokli un uzņēmās konkrētas saistības, jo īpaši attiecībā uz situāciju cilvēktiesību jomā, kā arī attiecībā uz demokrātijas, tiesiskuma un labas pārvaldības principiem.(3) Nesen tika veikti daži pozitīvi pasākumi, lai pildītu šīs saistības. Tomēr joprojām nepieciešama ilgtermiņa rīcība, lai uzsāktu visu saistību izpildi un lai ilgstoši atbalstītu situāciju,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo tiek pabeigtas apspriedes ar Libēriju, saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. un97. pantu.2. pantsPasākumi, kas norādīti pievienotajā vēstules projektā, ar šo tiek pieņemti kā attiecīgie pasākumi ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta un 97. panta 3. punkta nozīmē. Šo pasākumu termiņš beigsies divus gadus pēc dienas, kad Padome pieņem šo lēmumu.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2002. gada 25. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājaA. M. Birulés y Bertrán[1] OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSVĒSTULES PROJEKTS ĀRLIETU MINISTRAMBriselē, …V. E. Monie CAPTAN kungamĀrlietu ministramLibērijaGodātais ministra kungs,Eiropas Savienība piešķir vislielāko nozīmi ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 9. panta noteikumiem. Mūsu attiecību pamatā ir cieņa pret cilvēktiesībām, demokrātiskām iestādēm un tiesiskumu kā partnerattiecību nolīguma būtiskiem elementiem, un laba pārvaldība ir pamatelements.Tādējādi Eiropas Savienību satrauc ziņojumi par cilvēktiesību pārkāpumiem, kas tiek veikti kopš pilsoņu kara beigām, kā arī drošības spēku šķietamā nesodāmība attiecībās ar civiliedzīvotājiem. Politiskās opozīcijas rīcības trūkums valstī, jo īpaši periodā līdz 2003. gada vēlēšanām, kā arī ziņojumi par vārda brīvības ierobežojumiem rada patiesas raizes. Eiropas Savienība ir patiesi norūpējusies par pārredzamības trūkumu valsts līdzekļu uzskaites sistēmā un par nopietniem korupcijas draudiem, jo īpaši, apsaimniekojot dabas resursus un ļaunprātīgi izmantojot monopolstāvokli. Turklāt, Libērija, piedāvājot palīdzību Sjerraleones Vienotajai revolucionārajai frontei (RUF), tika apsūdzēta par rupjiem cilvēktiesību pārkāpumiem Sjerraleonē, kas pamudināja Eiropas Savienību atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 2001. gada martā pieņemtās sankcijas.Tādēļ Eiropas Savienības Padome 2001. gada 23. jūlijā nolēma uzsākt apspriedes ar Libērijas valdību, saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. un97. pantu, ar mērķi sīki izvērtēt situāciju un to labot.Apspriežu atklāšanas sanāksme notika Briselē 2001. gada 9. novembrī. Tika uzsākta vairāku svarīgāko jautājumu apspriede; tika atspoguļota Libērijas valdības nostāja, un tā uzņēmās virkni šādu saistību:- regulāri uzsākt tiesas izmeklēšanas ikreiz, kad tiek saņemti nopietni un apstiprināti ziņojumi par to, ka valsts bruņoto spēku locekļi ir iesaistīti vardarbībā pret civiliedzīvotājiem, tostarp Lofas grāfistes karadarbības zonā,- izvērst esošo cilvēktiesību mācību programmu, lai tā ir pieejama visiem drošības spēku darbiniekiem,- pārskatīt attiecīgos tiesību aktus, lai radītu uzticamu, neatkarīgu cilvēktiesību komisiju, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību,- pārskatīt attiecīgos tiesību aktus, lai radītu uzticamu, neatkarīgu valsts samierināšanas komiteju, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību,- turpināt veicināt opozīcijas vadošo līderu atgriešanos, jo īpaši, atsaucot tiem izvirzītās apsūdzības, garantētu to individuālo aizsardzību,- netraucēt NVO locekļus un žurnālistus uzstāties pret valdību, kas attiecīgi publiski uzņemsies saistības,- vienkāršot un paātrināt procedūras īsviļņu radio licenču piešķiršanai, pārskatīt likumu, ar mērķi to grozīt, un pēc NVO locekļu un žurnālistu pieprasījuma saņemt Radio Veritas un Star Radio lietas,- pārskatīt attiecīgos tiesību aktus, lai radītu uzticamu, neatkarīgu vēlēšanu komisiju, pastāvīgi apspriežoties ar vadošajiem politiskajiem partneriem,- atjaunot tiesu uzraudzības iestādi, lai tā var konsultēt valdību un sniegt tai neatkarīgus ieteikumus,- uzlabot pienācīgu algu samaksas un izdevumu atmaksas sistēmu valsts civildienestam, jo īpaši attiecībā uz tiesvedības darbību,- pārredzamā veidā atskaitīties par visiem komunālajiem pakalpojumiem un valsts ieņēmumiem, tostarp par ieņēmumiem no mežu nozares,- apņemties turpmāk liberalizēt degvielas un rīsu nozari, lai nodrošinātu konkurenci un pārredzamību,- izpildīt ANO prasības attiecībā uz Libērijas iesaistīšanos konfliktā Sjerraleonē jo īpaši attiecībā uz saistību pārtraukšanu ar RUF.Tika arī panākta vienošanās, ka ar Libērijas varas iestādēm notiks intensīvs dialogs par dažādiem konsultatīvajā sanāksmē izvirzītajiem jautājumiem, ar mērķi pabeigt apspriedes. Tagad šis process ir pabeigts. Procesa gaitā uzmanība tika pievērsta pasākumiem, kuru īstenošanu ierosināja pati valdība, lai pildītu saistības.Libērijas varas iestādes ir izrādījušas vēlmi gūt panākumus, risinot dažādos jautājumus, kādus izvirzījusi Eiropas Savienība. Jo īpaši, mēs apsveicam, ka:- nesen vairākiem drošības spēku locekļiem notika tiesas izmeklēšana attiecībā uz viņu līdzdalību lietās, kas saistītas ar cilvēktiesību pārkāpumiem,- tiek gatavots plāns paplašināt visu drošības spēku apmācību cilvēktiesību jomā,- norisinās esošo cilvēktiesību un samierināšanas komiteju caurlūkošana; kas attiecas uz samierināšanu, ir paziņots, ka 2002. gada jūlijā notiks nacionālais forums, uz kuru aicinās visus opozīcijas līderus,- valsts prezidents Teilors publiski aicināja opozīcijas līderus atgriezties Libērijā, paziņojot, ka viņi tiks aizsargāti,- ir izplānots nostiprināt un paplašināt vēlēšanu komisiju,- Radio Veritas jāatgūst īsviļņu radio licence, un tiek apsvērta Star Radio darbības atjaunošana; opozīcijas politiķiem vēlēšanu laikā būs pieejamas īsviļņu apraides iekārtas,- jāatjauno tiesu uzraudzības iestāde ("Tiesu reformas komiteja"),- ir izplānoti pasākumi, lai uzlabotu to valsts ieņēmumu pārvaldību, ko iegūst no mežu nozares un jūrniecības reģistra,- turpinās rīsu nozares liberalizācija, ņemot vērā, ka vadošā ievedēja dominējošais stāvoklis samazinās,- ir pieņemti valsts aģentūru un valsts finanšu iestāžu ārējās revīzijas principi.Kopumā valdība norādīja, ka tā atbalstīs visas visu Libērijas pilsoņu un rezidentu pamattiesības.Tomēr, neskatoties uz jau uzņemtajām saistībām, bažas vēl joprojām rada šādi jautājumi:- joprojām nepieciešams uzlabot situāciju cilvēktiesību jomā,- saistībā ar 2003. gada vēlēšanām, vēl joprojām nav pietiekamas garantijas, ka pret visiem kandidātiem būs vienāda attieksme,- nav ieviesta pārredzamība valsts finanšu vadībā, jo īpaši attiecībā uz resursiem, ko iegūst no degvielas, kokmateriālu un rīsu nozares.Turklāt Eiropas Savienība aicina Libērijas varas iestādes arī turpmāk censties izpildīt ANO prasības attiecībā uz saistībām ar RUF Sjerraleonē.Ņemot vērā iepriekš teikto, Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir nolēmušas pabeigt apspriedes, kas notika saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 96. un 97. pantu. Iekams nav veikti pamatpasākumi, lai pildītu saistības, kuras tā uzņēmās, lai apliecinātu cieņu attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātiju, tiesiskuma un labas pārvaldības principiem, ir izlemts uzturēt politisko dialogu un tiešā atbalsta pasākumus, kā arī gatavoties vēlēšanām. Ņemot vērā gūtos panākumus, Eiropas Savienība ar zināmiem nosacījumiem varētu pakāpeniski izvērst sadarbību.Jo īpaši Eiropas Savienība, pamatojoties uz darba plānu, par ko vēl jāvienojas, aicina Libērijas valdību drīzumā veikt šādus pasākumus:- nodrošināt efektīvu tiesu iestāžu neatkarību,- vadīt valsts finanšu iestādes un valsts aģentūras ārējo, neatkarīgo revīziju,- efektīvi garantēt Libērijas opozīcijas līderu personisko drošību un pārvietošanās brīvību,- izveidot neatkarīgu un efektīvu cilvēktiesību komisiju,- ieviest mācību programmu cilvēktiesību jomā, ko attiecina uz visiem drošības spēkiem,- izveidot neatkarīgu un uzticamu samierināšanas komiteju, kas ir atbildīga par samierināšanas foruma (2002. gada jūlijs) organizēšanu un uzraudzību,- īstenot lēmumus, kas pieņemti, lai paplašinātu piekļuvi īsviļņu apraidei,- izveidot neatkarīgu un uzticamu vēlēšanu komisiju,- likvidēt degvielas importa monopolu.Šie pasākumi ir paredzēti kā vispārējais virziens situācijas uzlabošanai cilvēktiesību jomā, demokrātijas principu, tiesiskuma un labas pārvaldības principu uzlabošanai Libērijā, kas ietver:- situācijas uzlabošanu cilvēktiesību jomā un efektīvu cīņu pret nesodāmību,- pastāvīgu preses profesionālās izaugsmes veicināšanu un preses brīvības nodrošināšanu,- brīvu un regulāru vēlēšanu organizēšanu 2003. gadā, saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, visiem opozīcijas līderiem piedaloties vienlīdzīgās vēlēšanās ar esošās valdošās partijas kandidātiem,- pastiprinātu valsts koncesiju un licenču izdošanas, kā arī no tās iegūto ieņēmumu pārredzamību.Ir arī paredzams, ka Libērija drīz būs izpildījusi ANO Drošības padomes prasības attiecībā uz situāciju Sjerraleonē.Attiecībā uz tās atbalsta īstenošanu, Kopiena 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta un 97. panta 3. punkta nozīmē ir nolēmusi veikt šādus pasākumus:- tiks nodrošināti pusgada politiskie pārskati, kā arī regulāra paveiktā darba kontrole, izmantojot ciešu politisko dialogu, kurā tiks iesaistīta Eiropas Savienības prezidentvalsts un Eiropas Komisija,- tiks turpināta to esošo projektu īstenošana, ko finansē saskaņā ar ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 72. pantu un kas sastāda EUR 25 miljonus, un kam jāatbilst pārvietoto personu vajadzībām,- netiek skarts ieguldījums reģionālajos projektos, humānās palīdzības veida pasākumi, tirdznieciskā sadarbība un ar tirdzniecību saistītie atvieglojumi,- var paredzēt atbalstu iestādēm, lai ļautu īstenot šos pasākumus, kuru mērķis ir pildīt saistības, ko tā uzņēmās apspriedēs,- tiek gatavota Eiropas Attīstības fonda (EAF) 8. valsts indikatīvā programma (NIP); to dalīs divās daļās: pirmā aptvers iestāžu izveidi un tiešo atbalstu iedzīvotājiem, un otrā - strukturētāku atbalstu. Programmas parakstīšana un pirmās daļas īstenošana būs saistīta ar faktiskajiem panākumiem, kādi gūti, atjaunojot efektīvas demokrātiskās iekārtas un uzlabojot valsts finanšu vadību. Otrās daļas īstenošana ir atkarīga no godīgām un brīvām vēlēšanām 2003. gadā, politiskā stāvokļa uzlabošanas un labas pārvaldības,- sniegt atbalstu, gatavojoties vēlēšanām, atkarībā no atbilstības normāliem apstākļiem godīgu un brīvu vēlēšanu rīkošanas laikā,- tiklīdz būs notikušas godīgas un brīvas vēlēšanas, tiks paziņots par 9. EAF sadalījumu,- Komisija turpinās pildīt valsts kredītrīkotāja funkcijas valsts vārdā līdz tiks īstenota EAF 8. valsts indikatīvās programmas otrā daļa.Eiropas Savienība turpinās cieši sekot situācijai Libērijā. Mēs ierosinām turpināt mūsu politisko dialogu, pamatojoties uz ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma 8. pantu.Ar cieņu,Komisijas vārdā —…Padomes vārdā —…--------------------------------------------------


title: 2010/805/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2010. gada 15. decembris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Polijas pieteikums EGF/2010/004 PL/ Wielkopolskie Automotive )

text:
               28.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 342/17

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 15. decembris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Polijas pieteikums EGF/2010/004 PL/Wielkopolskie Automotive)
   (2010/805/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) ir izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba, jo globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)

               Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

               (3)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 500 miljonu gadā.

               (4)

               Polija 2010. gada 5. februārī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu divos uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 29. nodaļas (Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana) nozarē NUTS II reģionā Lielpolijas (Wielkopolskie) vojevodistē (PL41), un vēl līdz 2010. gada 6. jūlijam sniedza ar pieteikumu saistītu papildu informāciju. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālā ieguldījuma noteikšanu. Ņemot to vērā, Komisija ierosina izmantot EUR 633 077.

               (5)

               Tādēļ ir jāizmanto EGF, lai nodrošinātu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Polijas iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu izmanto, lai piešķirtu EUR 633 077 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2010. gada 15. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. CHASTEL

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.