title: Komisijas Lēmums (ES) 2016/286 (2014. gada 1. oktobris) par valsts atbalstu SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), ko Itālija piešķīrusi Carbosulcis S.p.A. (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6836) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               4.3.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 59/1

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/286
   (2014. gada 1. oktobris)
   par valsts atbalstu SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), ko Itālija piešķīrusi Carbosulcis S.p.A.

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2014) 6836)

   (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta e) apakšpunktu,
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. decembra Lēmumu 2010/787/ES par valsts atbalstu nekonkurētspējīgu ogļraktuvju slēgšanas atvieglošanai (1),
   uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (2) un ņemot vērā šīs piezīmes,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Pēc sūdzības saņemšanas Komisija uzzināja, ka Itālija piešķīrusi valsts atbalstu, ar ko subsidē kalnrūpniecības uzņēmumu Carbosulcis S.p.A. (turpmāk – “Carbosulcis”) saskaņā ar 11. panta 14. punktu Likumā Nr. 80/2005 par steidzamiem pasākumiem ekonomikas, sociālās un teritoriālās attīstības rīcības plāna ietvaros (3). Ar 2006. gada 6. septembra vēstuli (un 2006. gada 22. decembra atgādinājumu) Komisija pieprasīja papildu informāciju, kas tika sniegta 2007. gada 25. janvāra vēstulē. Ar 2007. gada 22. jūnija un 27. jūlija vēstuli Komisija pieprasīja sīkāku informāciju, kas tika sniegta divās 2007. gada 15. oktobra vēstulēs. Itālija iesniedza informāciju arī 2007. gada 28. novembrī.

               (2)

               Ar 2008. gada 8. septembra un 2009. gada 17. jūnija vēstuli (un 2009. gada 6. oktobra un 2010. gada 21. janvāra atgādinājumu) Komisija pieprasīja sīkākus skaidrojumus, kas tika sniegti attiecīgi 2008. gada 3. novembra vēstulē un 2010. gada 6. maija vēstulē.

               (3)

               Sanāksmes ar Itālijas iestādēm notika 2010. gada 19. septembrī un 2011. gada 30. martā.

               (4)

               Komisija 2010. gada 21. oktobra e-pasta vēstulē pieprasīja papildu informāciju, kas tika sniegta 2010. gada 18. un 23. novembra vēstulē un 2011. gada 10. maija vēstulē.

               (5)

               Ar 2012. gada 20. novembra vēstuli Komisija paziņoja Itālijai savu lēmumu attiecībā uz Carbosulcis piešķirto atbalstu sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

               (6)

               Komisijas lēmums par procedūras sākšanu publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes par atbalsta pasākumu.

               (7)

               Itālija iesniedza savus apsvērumus 2012. gada 21. decembra vēstulē. Vienīgās trešo personu piezīmes, ko saņēma Komisija, bija Carbosulcis darbinieku iesniegtās piezīmes. Komisija 2013. gada 18. marta vēstulē nosūtīja trešo personu piezīmes Itālijai, kurai bija iespēja sniegt atbildi; nekādas piezīmes netika saņemtas.

               (8)

               Komisija un Itālijas iestādes 2013. gadā tikās vairākās sanāksmēs un apmainījās ar informāciju, un 2014. gada 9. aprīļa vēstulē Itālija visbeidzot iesniedza galīgo ogļraktuves slēgšanas plānu (turpmāk – “slēgšanas plāns” vai “plāns”). Plānā tika veiktas izmaiņas 2014. gada 17. jūlijā.

               (9)

               Itālijas iestādes ir uzsvērušas, ka steidzami nepieciešams lēmums par atbalstu, kura mērķis ir finansēt Carbosulcis pārvaldītās Nuraxi Figus ogļraktuves darbības neatgriezenisku, pakāpenisku samazināšanu (turpmāk – “atbalsta pasākums” vai “pasākums”). Slēgšanas plāns īstenojams steidzamā kārtā, jo nepieciešams nodrošināt kontrolētu un drošu slēgšanu, vienlaikus ierobežojot sociālo spriedzi, kas radusies šajā reģionā. Tādēļ šis lēmums ietver tikai iepriekš 8. apsvērumā minētā atbalsta pasākuma novērtējumu.

               (10)

               Itālija 2014. gada 2. septembrī atteicās no LESD 342. pantā un Regulas Nr. 1 (5) 3. pantā paredzētajām tiesībām uz lēmuma pieņemšanu itāļu valodā un piekrita, ka lēmums tiek pieņemts angļu valodā.

         2.   DETALIZĒTS SLĒGŠANAS PLĀNA APRAKSTS

               (11)

                  Carbosulcis ir vienīgais uzņēmums Itālijā, kas ekspluatē akmeņogles, kuras iegūtas Nuraxi Figus ogļraktuvē, kas atrodas Sulcis-Iglesiente reģionā, Sardīnijā. Nuraxi Figus ir vienīgā darbīgā ogļraktuve un vienīgais akmeņogļu baseins Itālijā. Tajā ir viena ražotne. Uzņēmuma produkciju var pārdot iekšējā tirgū tikai elektroenerģijas ražošanai (6). Visu Carbosulcis produkciju iepērk netālu esošā Portovesme termoelektrostacija. Sulcis akmeņogļu neto siltumspēja ir 5 100 kcal/kg, to vidējais sēra saturs ir 6,5 % un vidējais pelnu saturs – 15 %. Tātad tās ir zemas kvalitātes akmeņogles ar zemu siltumspēju.

               (12)

               Sākotnēji bija iecerēts, ka ogļraktuve būs daļa no integrēta projekta, kurā paredzēta akmeņogļu ieguve un elektroenerģijas ražošana jaunā akmeņogļu spēkstacijā, kas tiks uzbūvēta, tomēr projektā notika kavēšanās. Kopš 1996. gada ogļraktuve tikusi ekspluatēta pagaidu kārtībā, gaidot, ka Sardīnijas reģions piešķirs integrētu koncesiju, taču galu galā tā netika piešķirta.

               (13)

               Kā informē Itālijas iestādes, Itālija visbeidzot pieņēmusi lēmumu atteikties no sākotnējā integrētā projekta un slēgt ogļraktuvi saskaņā ar slēgšanas plānu. Kopš 2011. gada 1. janvāra ogļraktuves darbība bijusi ierobežota – uzturēta rūpniecība minimālā apjomā un veikti uzturēšanas darbi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu ražotnes drošību. Šādas darbības veiktas, gatavojoties slēgšanas plāna īstenošanai. Slēgšanas plānā noteikts, ka subsidētā akmeņogļu ieguve tiks izbeigta līdz 2018. gada beigām un ogļraktuves ekspluatācijas pārtraukšanai nepieciešamie drošības pasākumi tiks pabeigti līdz 2027. gada beigām.

               (14)

               Itālija ir uzsvērusi, ka Sulcis-Iglesiente reģionā ir īpaši nelabvēlīga ekonomiskā un sociālā situācija un bezdarba līmenis tajā ir augstāks nekā pārējos valsts reģionos. Ogļraktuves potenciāli straujās slēgšanas perspektīva jau ir izraisījusi nopietnu sociālo spriedzi, kuras kulminācija ir [protesti un] demonstrācijas.

         2.1.   Juridiskais pamats un piešķīrēja iestāde

               (15)

               Atbalsta pasākuma juridiskais pamats bija Likums Nr. 99/2009 un Sardīnijas autonomā reģiona padomes 2013. gada 20. decembra Rezolūcija Nr. 53/75. Atbalsta pasākuma piešķīrējas iestādes ir Sardīnijas reģions un ekonomikas attīstības ministrs.

         2.2.   Slēgšanas plāns

               (16)

               Saskaņā ar slēgšanas plānu ogļraktuves ekspluatācijas pārtraukšana norisināsies trīs posmos: 1) akmeņogļu ieguves no W3 paneļa izbeigšana atbilstoši garsienas metodei; visu eju nostiprināšana un papildu darbu veikšana pastāvīgai drošībai pazemes darba zonās; 2) pensionēšanās stimulu nodrošināšana un paneļu kultivācija atbilstoši īssienas metodei; 3) paneļu kultivācijas pabeigšana un rūpniecības apjoma samazināšana, papildu pensionēšanās stimulu nodrošināšana un papildu pasākumu īstenošana ar mērķi palīdzēt darbiniekiem atrast jaunu darbu.

               (17)

               Komerciālā nolūkā iegūto akmeņogļu apjoms 2011. gadā bija 63 059 tonnas, bet paredzams, ka 2018. gadā tiks iegūtas tikai 30 000 tonnas.

               (18)

               Atbalsta pasākuma mērķis ir atvieglot ogļraktuves slēgšanu līdz 2018. gada beigām un segt 2011.–2018. gada kārtējos ražošanas zaudējumus, kas izriet no ogļraktuves darbības, saskaņā ar Padomes lēmumā izklāstītajiem noteikumiem. Turklāt pasākuma mērķis ir arī segt ārkārtas izdevumus, kurus rada ogļraktuves pilnīga slēgšana.

               (19)

               Plāns izstrādāts tā, lai īstenotu pakāpenisku slēgšanas procesu sociāli atbildīgā veidā. Itālija apgalvo, ka atbilstoši šādai pieejai ogļraktuvi var slēgt ne agrāk kā 2018. gadā. Darbinieku skaits tiks pakāpeniski samazināts no 467 darbiniekiem 2011. gadā līdz 119 darbiniekiem 2018. gadā. Gados vecāki darbinieki saņems pensionēšanās stimulus. Būs nepieciešami papildu pasākumi ar mērķi palīdzēt gados jaunākiem darbiniekiem atrast jaunu darbu.

               (20)

               Pārējiem darbiniekiem 2018. gada beigās būs jāveic drošības un vides attīrīšanas darbi, kas tiks sākti pēc reģionālā pētījuma par ietekmi uz vidi pabeigšanas un, paredzams, turpināsies līdz 2027. gadam. Pēc akmeņogļu ieguves beigām tiks savākts pazemes kalnrūpniecības aprīkojums un turpmāk neizmantojamos tuneļus piepildīs ar pelniem no netālu esošās Portovesme termoelektrostacijas.

               (21)

               Darbiniekiem, kuri slēgšanas plāna īstenošanas gaitā zaudēs darbu ogļrūpniecības nozarē, būs nepieciešamas jaunas darbavietas. Šajā saistībā plānā paredzēts pieņemt tādus darba politikas pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt darbinieku pārkvalifikācijā un atvieglot to pāreju uz citām nozarēm.

               (22)

               Plāna pabeigšanai nepieciešamais laiks pēc ogļraktuves slēgšanas būs atkarīgs no tā, cik ilgs laiks būs vajadzīgs aprīkojuma savākšanai no pazemes zonām – paredzams, ka tam būs nepieciešami vairāk nekā divi gadi.

               (23)

               Darbu ilgums būs atkarīgs arī no tā, cik ilgs laiks būs nepieciešams, lai noslēgtu tuneļus, piepildot tos ar pelnu masu no Portovesme termoelektrostacijas. Saskaņā ar aplēsēm šo darbu ilgums varētu būt aptuveni seši gadi.

               (24)

               Tiks veikta arī vides attīrīšana virszemes zonās. Šī attīrīšana ietvers sārņu dīķu izolēšanu, ūdens drenāžas sistēmu izbūvi un vietējo sugu augu stādīšanu.

         2.3.   Attiecināmās izmaksas, atbalsta veids un atbalsta summa

               (25)

               Pasākuma ietvaros var piešķirt atbalstu, lai segtu pozitīvo starpību starp kārtējām ražošanas izmaksām un ieņēmumiem no slēdzamās ogļraktuves (ražošanas zaudējumus). Atbalsts paredzēts arī tādu izmaksu segšanai, kas radušās ogļraktuves slēgšanas dēļ un nav saistītas ar kārtējo ražošanu (ārkārtas izdevumu segšanai). Saistībā ar ražošanas zaudējumiem piešķiramais atbalsts paredzēts tādu izmaksu segšanai, kas radušās laikposmā no 2011. gada līdz 2018. gadam, un šis atbalsts tiks pārtraukts, slēdzot ražošanu 2018. gadā.

               (26)

               Ierosināts atbalstu piešķirt tiešu dotāciju veidā un sadalīt, kā norādīts turpmāk.

                           a)

                           EUR 213 126 607 miljoni jau piešķirti un tiks piešķirti laikposmā no 2011. gada līdz 2018. gadam, lai segtu ražošanas zaudējumus. Attiecināmās izmaksas, ko ņem vērā, ir ražošanas izmaksas: materiālās izmaksas (tostarp ar elektroenerģiju, vērtības zaudējumu un transportu saistītās izmaksas) un personāla izmaksas, kā sīkāk izklāstīts 1. pielikumā, ietverot finansiālās un ekonomiskās prognozes (par izmaksām).

                              1. tabula

                                       2011

                                       2012

                                       2013

                                       2014

                                       2015

                                       2016

                                       2017

                                       2018

                                       Ražošanas izmaksas

                                       61 761 625

                                       62 253 732

                                       40 516 662

                                       36 714 704

                                       27 313 944

                                       24 753 204

                                       17 686 600

                                       15 207 600

                                       Ieņēmumi

                                       4 582 000

                                       12 912 702

                                       6 251 329

                                       4 709 016

                                       3 474 216

                                       2 898 428

                                       3 951 360

                                       1 481 760

                                       Starpība starp ražošanas izmaksām un ieņēmumiem

                                       57 179 625

                                       49 341 030

                                       34 265 333

                                       32 005 689

                                       23 839 729

                                       21 854 776

                                       13 735 240

                                       13 725 840

                                       Atbalsts saskaņā ar Padomes lēmuma 3. pantu

                                       55 000 000

                                       18 700 000

                                       34 265 333

                                       32 005 689

                                       23 839 729

                                       21 854 776

                                       13 735 240

                                       13 725 840

                           b)

                           Kā paredzēts atbalsta pasākuma ietvaros, atbalsts ārkārtas izdevumu segšanai būs nepieciešams arī pēc 2018. gada un līdz 2027. gadam. Atbalsta pasākumā piedāvāts izmaksāt tiešas dotācijas attiecībā uz turpmāk minētajām ārkārtas izdevumu kategorijām:

         i)   Ārkārtas izdevumi saistībā ar darbiniekiem, kuri ir zaudējuši vai kuri zaudē darbu

               (27)

               Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta b) apakšpunktā minētās izmaksas ietver stimulus darba attiecību pārtraukšanai: saskaņā ar plānu darbiniekiem, kuri dodas pensijā, lai gan varētu turpināt darbu, un tiem, kuri izvēlas sākt savu uzņēmējdarbību vai citādi aiziet no uzņēmuma pēc piedalīšanās pārkvalifikācijā un nodarbinātības programmās, izmaksājama naudas summa divu gadu algas apmērā.

               (28)

               Atbalsta pasākuma ietvaros piedāvāts, ka šāda veida atbalsta, kas piešķirams 2013.–2027. gadā, maksimālais apjoms ir EUR 45,5 miljoni. Šis maksimālais apjoms tiktu sasniegts, ja visi vairs nevajadzīgie darbinieki, kuri nevarētu saglabāt savu darbavietu līdz pensijas vecumam, kļūtu par pašnodarbinātajiem vai citādi aizietu no uzņēmuma. Atbalsta apjoms būtu EUR 30 miljoni, ja visi vairs nevajadzīgie darbinieki tiktu nodarbināti citā darbā.

         ii)   Izmaksas par darbinieku readaptāciju ar mērķi palīdzēt tiem atrast citu darbu ārpus ogļrūpniecības

               (29)

               Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta d) apakšpunktā minētās izmaksas ietver to darbinieku pārkvalifikācijas izmaksas, kuri ir zaudējuši vai zaudēs darbu ogļrūpniecībā.

               (30)

               Pēc viena gada apmācību programmas šie darbinieki varēs strādāt galvenokārt citos darbos, kas tiks veikti Carbosulcis darba vietā, un/vai ar vides aizsardzību saistītos darbos, kuru mērķis ir attīrīt bijušās akmeņogļu ieguves un industriālās zonas. Tie varēs arī sākt savu uzņēmējdarbību vai citādi aiziet no uzņēmuma un saņemt aiziešanas pabalstu divu gadu algas apmērā. Apmācību kursi notiks:

                           a)

                           2016. gadā (līdz 62 darbiniekiem);

                           b)

                           2019. gadā (līdz 54 darbiniekiem);

                           c)

                           2028. gadā (līdz 35 darbiniekiem).

               (31)

               Paredzams, ka kopējās to darbinieku apmācības izmaksas, kuri zaudēs darbu ogļrūpniecībā, būs aptuveni EUR 11,5 miljoni.

               (32)

               Šīs izmaksas ietver darbinieku algas to apmācības gada laikā (kopumā aptuveni EUR 8,1 miljons) un apmācību izmaksas (aptuveni EUR 3,4 miljoni).

         iii)   Pārējās izmaksas, ko paredz administratīvi, juridiski un nodokļu noteikumi, kuri īpaši attiecas uz ogļrūpniecību

               (33)

               Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta f) apakšpunktā minētās izmaksas ietver koncesijas maksu par ogļraktuves ekspluatāciju 2019.–2026. gadā – kopumā aptuveni EUR 800 000.

         iv)   Papildu darbi apakšzemes drošībai sakarā ar akmeņogļu ražotņu slēgšanu

               (34)

               Pēc rūpniecības izbeigšanas ogļraktuvē tiks veikti tādi drošības darbi kā ogļraktuves cirtnes noslēgšana un agrāk akmeņogļu ieguvei izmantoto iekārtu izvešana. Itālijas iestādes norāda, ka slēgšanas darbos ļoti svarīgas ir šādas konkrētas drošības prasības: jāsavāc pazemes iekārtas, aprīkojums un drošības ierīces; jāventilē ogļraktuve, lai mazinātu kaitīgu gāzu koncentrāciju un izvadītu tās; jāuztur drenāžas sūkņu darbība; vairs neizmantojamie tuneļi jāpiepilda ar pelniem no Portovesme spēkstacijas.

               (35)

               Itālija norāda, ka 2014.–2026. gadā būs nepieciešami papildu EUR 28 miljoni, lai segtu vienreizējās izmaksas, kas saistītas ar ogļraktuves slēgšanai nepieciešamajiem papildu drošības darbiem.

               (36)

               Gados, kuru laikā notiks aprīkojuma savākšana un tuneļu piepildīšana ar pelniem, papildus personāla izmaksām radīsies citas izmaksas, piemēram, saistībā ar elektroenerģijas izmantošanu ventilācijas un sūknēšanas iekārtām, kā arī darbu veikšanai nepieciešamo pakalpojumu un materiālu iegādi.

               (37)

               Kā paudušas Itālijas iestādes, darbu pie aprīkojuma savākšanas no pazemes zonām un tuneļu noslēgšanas, piepildot tos ar pelniem, nav iespējams sākt ne agrāk kā 2018. gadā, jo pašreiz darbinieki un aprīkojums ir aizņemti akmeņogļu ieguves darbā. Turklāt, lai izmantotu pelnus tuneļu noslēgšanai, iepriekš būs jāsaņem atļauja.

               (38)

               Plāna pabeigšanai nepieciešamais laiks pēc ogļraktuves slēgšanas būs atkarīgs no tā, cik ilgs laiks būs vajadzīgs aprīkojuma savākšanai no pazemes zonām – paredzams, ka tam būs nepieciešami vairāk nekā divi gadi. Šis aprīkojums var būt, piemēram:

                           a)

                           konveijera lentes aptuveni piecu kilometru garumā – tās jānojauc un jānogādā virszemē;

                           b)

                           cauruļvadi vairāk nekā 30 km garumā – tie jānojauc un jānogādā virszemē;

                           c)

                           elektrolīnijas un telefona līnijas desmitiem kilometru garumā, elektrotīkla apakšstacijas, transformatori, jaudas slēdži utt.;

                           d)

                           vecais aprīkojums, kas joprojām tiek glabāts tuneļos.

               (39)

               Plāna īstenošanas ilgums būs atkarīgs arī no tā, cik ilgs laiks būs nepieciešams, lai noslēgtu tuneļus, piepildot tos ar pelnu masu no Portovesme termoelektrostacijas. Tuneļu piepildīšanas process būs sadalīts vairākos posmos:

                           a)

                           vecā, vairs nevajadzīgā aprīkojuma, piemēram, nolietoto iekārtu, elektrības kabeļu, cauruļvadu utt. aizvākšana;

                           b)

                           pelnu un ūdens maisījuma sūknēšanai uz pazemi nepieciešamā aprīkojuma (cauruļvadu, vārstu, spiediena mazināšanas sistēmu, apskaņošanas sistēmas un spiediena kontroles sistēmas) uzstādīšana;

                           c)

                           sienu izbūve maisījuma saturēšanai un piepildāmo segmentu norobežošanai;

                           d)

                           ventilācijas sistēmas izveide, lai nodrošinātu spiediena ventilāciju, kad parastā ventilācija tiek pārtraukta, piepildot tuneli;

                           e)

                           iekārtas sagatavošana uz pazemes zonām sūknējamā maisījuma jaukšanai un sūknēšanai;

                           f)

                           katra tuneļa segmenta piepildīšana, kad tas sagatavots;

                           g)

                           nākamā segmenta sagatavošana piepildīšanai, kad maisījums sacietējis.

               (40)

               Provizoriski tiek lēsts, ka būs iespējams piepildīt aptuveni 7 000 m garu tuneli aptuveni 20 m2 segmentā ar aptuveni 140 000 m3 maisījuma, kas gatavots no Portovesme termoelektrostacijas pelniem, samaisot tos ar ūdeni tādā proporcijā, lai iegūtu maisījumu, kas ir pietiekami šķidrs, lai to varētu sūknēt. Masa tiks sūknēta uz pazemes zonām, pārsūknējot vienu aptuveni 500 m3 lielu porciju vienā nedēļā. Iekārta spēj pārsūknēt maksimāli 80 m3/h, tātad vienā maiņā būs iespējams pārsūknēt ne vairāk kā to daudzumu, kas nepieciešams viena segmenta piepildīšanai. Turpmākajās četrās darba dienās cauruļvadi tiks pārvietoti uz aizmuguri, lai mainītu izplūdes vietu, tiks veikta virszemes aprīkojuma uzturēšana un nākamā tuneļa segmenta piepildīšanai nepieciešamās masas filtrēšana. Tas nozīmē, ka katrā darba dienā uz pazemes zonām vidēji var novadīt aptuveni 100 m3 masas. Ņemot to vērā, ir aprēķināts, ka tuneļu noslēgšanai, piepildot tos ar pelniem, būs nepieciešami aptuveni seši gadi:
               140 000 m3/100 m3 vienā darbdienā = 1 400 darbdienas = 6 gadi.

               (41)

               Tuneļu noslēgšanai, piepildot tos ar pelniem no termoelektrostacijas, ir šādas videi labvēlīgas priekšrocības:

                           a)

                           īpašu nebīstamo atkritumu izgāšanai nepieciešama mazāka āra platība;

                           b)

                           tiek novērsta pašaizdegšanās tuneļos;

                           c)

                           tiek koriģēts to pazemes ūdeņu skābums, kas nonāk saskarē ar pelniem (pelnu vidējais CaO saturs pārsniedz 35 %);

                           d)

                           tiek samazināta iegrimšanas iespējamība.

               (42)

               Piepildot tuneļus ar pelniem, tiks arī nodrošināti ieņēmumi, kas palīdzēs samazināt nepieciešamā atbalsta apjomu. Ieņēmumi no atkritumu likvidēšanas jau ir ņemti vērā un atņemti no nepieciešamā atbalsta summas saskaņā ar Padomes lēmuma 4. pantu, kā izklāstīts 2. pielikumā.

               (43)

               Aprēķināts, ka šajā sadaļā ietvertās faktiskās izmaksas būs aptuveni EUR 40 miljoni.

               (44)

               Tuneļu piepildīšana ar pelniem no termoelektrostacijas varētu nodrošināt aptuveni EUR 12 miljonu ieņēmumus, tādējādi samazinot saskaņā ar Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta g) apakšpunktu nepieciešamā atbalsta apjomu līdz aptuveni EUR 28 miljoniem.

         v)   Raktuvju postījumi, ja tos ir radījušas akmeņogļu ražotnes, kuras ir slēgtas vai kuras slēdz

               (45)

               Virszemes zonu vides attīrīšana ietver sārņu dīķu izolēšanu un vides attīrīšanu iežu atkritumu krautuvēs un visās pārējās zemes platībās, kuras ietekmējusi ogļraktuves darbība.

               (46)

               Platību pārklāšanai un pārveidei tiks izmantoti inerti materiāli, kas radušies akmeņogļu apstrādē, un tiem pāri tiks klāta augsnes kārta.

               (47)

               Kad būs pabeigta zemes virsas attīrīšana, tiks uzbūvētas ūdens drenāžas sistēmas.

               (48)

               Daļu no attīrītajām zonām izmantos industriālām vajadzībām, piemēram, uzstādot fotoelementu iekārtas, bet daļu apzaļumos, stādot vietējo sugu augus.

               (49)

               Papildus tam līdzšinējās ogļraktuves atrašanās vietā būs jāveic tādi virszemes darbi kā esošā būvju mantojuma renovācija un nostiprināšana.

               (50)

               Laikposmā no 2014. gada līdz 2026. gadam saskaņā ar Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta h) apakšpunktu piešķiramais atbalsts būs aptuveni EUR 8,7 miljoni.

         vi)   Ārkārtējs un būtisks vērtības zaudējums, ja tas rodas saistībā ar akmeņogļu ražotņu slēgšanu

               (51)

               Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta l) apakšpunktā minētās izmaksas ietver tādu aktīvu vērtības zaudējuma daļu, kuru vērtību nevarētu pazemināt saskaņā ar parastajiem grāmatvedības noteikumiem, jo ogļraktuve tiek slēgta. Aprēķināts, ka šo izmaksu apmērs būs EUR 25,8 miljoni.

         2.4.   Pasākumu plāns ar mērķi samazināt akmeņogļu ražošanas radīto ietekmi uz vidi

               (52)

               Itālija ir izstrādājusi plānu tādu pasākumu veikšanai, kuru mērķis ir samazināt ietekmi uz vidi, ko rada akmeņogļu ražošana ražotnē, kurai piešķirts slēgšanas atbalsts.

               (53)

               Akmeņogļu ražošanas ietekmes uz vidi samazināšanas pasākumi tiks īstenoti atjaunojamo energoresursu enerģijas un akmeņogļu desulfurizācijas jomā.

               (54)

               Plānā paredzēti divi atjaunojamo energoresursu enerģijas projekti. Pirmā atjaunojamo energoresursu enerģijas sistēma ietvers četrus vēja ģeneratorus, kuru kopējā energojauda būs 12 MW. Otra sistēma būs fotoelementu spēkstacija aptuveni 10 ha platībā, tās kopējā energojauda būs aptuveni 4 MWp. Abas sistēmas atradīsies ogļraktuves vietā.

               (55)

                  Carbosulcis pieder patents sēra atdalīšanai no akmeņoglēm ar ekstrahēšanas metodi. Šā procesa blakusprodukts ir humīnskābes, ko var izmantot lauksaimniecībā.

               (56)

               Itālija attiecīgi plāno veikt pasākumus, lai sākotnēji izmēģinājuma statusā un pēc tam rūpnieciskā mērogā izstrādātu procesu sēra atdalīšanai no akmeņoglēm, radot humīnskābes. Ja process sniegs gaidītos rezultātus, nodrošinot pozitīvu peļņas normu jau ogļraktuves ekspluatācijas pakāpeniskās pārtraukšanas periodā, būs iespējams samazināt sēra saturu akmeņoglēs, kuras izmanto kā kurināmo netālajā Portovesme termoelektrostacijā.

               (57)

               Itālija apgalvo, ka, tā kā projekts vēl ir sagatavošanas posmā, pašreiz sēra atdalīšanas sniegtos ieguvumus videi var izvērtēt tikai kvalitatīvā, nevis kvantitatīvā ziņā, jo tie ir saistīti ar diviem faktoriem, kuri būs jāizvērtē procesa izmēģinājuma posmā. Ieguvumi videi ir galvenokārt saistīti ar šādiem faktoriem, kuri attiecas uz akmeņoglēm ar augstu sēra saturu:

                           a)

                           ekstrahēšanas procesā varētu samazināt akmeņogļu sēra saturu par aptuveni 30 %, un tādējādi tiktu samazināta SOx emisija brīdī, kad akmeņogles tiek sadedzinātas termoelektrostacijā;

                           b)

                           sēra atdalīšanas procesā kā blakusprodukti rodas humīnskābes, ko var izmantot lauksaimniecībā kā mēslošanas un augsnes uzlabošanas līdzekļus. Viens no Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 2007. gadā uzskaitītajiem iespējamajiem veidiem, kā mazināt klimata pārmaiņu ietekmi, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisiju atmosfērā, ir oglekļa dioksīda piesaiste ar augsnes organiskajām vielām (SOM).

               (58)

               Itālijas iestādes informējušas, ka šā pasākuma kvantitatīvo devumu tās ietekmes uz vidi mazināšanā, ko rada akmeņogļu ražošana Nuraxi Figus ogļraktuvē, varēs novērtēt pēc īstenošanas izmēģinājuma posma beigām.

         3.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

   3.1.   Valsts atbalsta esība saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu

               (59)

               Pasākums uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ja izpildīti visi šādi nosacījumi: a) pasākums rada ekonomisku priekšrocību saņēmējam; b) pasākuma ietvaros atbalstu piešķir valsts vai piešķir no valsts līdzekļiem; c) pasākums ir selektīvs; d) pasākumam ir ietekme uz ES iekšējo tirdzniecību, un tas varētu izkropļot konkurenci ES.

               (60)

               Uzskatāms, ka uzņēmumiem tiek dota priekšroka LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, ja tie iegūst ekonomisku priekšrocību, kuru tirgus apstākļos tie nebūtu guvuši. Carbosulcis ir vienīgais saņēmējs šajā pasākumā, un tas saņems (jau ir saņēmis) atbalstu no valsts līdzekļiem, kas tam tieši izmaksāts no valsts un Sardīnijas reģiona budžeta, lai kompensētu tā saimnieciskās darbības zaudējumus un segtu sociālās un drošības izmaksas, un tā ir uzskatāma par ekonomisku priekšrocību. Akmeņogļu tirgus ir pilnībā atvērts konkurencei. Tādējādi var secināt, ka valsts sniegtais finanšu atbalsts stiprina saņēmēja pozīciju salīdzinājumā ar tā konkurentiem ES un tam var būt kropļojoša ietekme uz konkurenci, un tas var ietekmēt ES iekšējo tirdzniecību.

               (61)

               Tādēļ Komisija secina, ka uzņēmuma atbalstam paredzētais pasākums ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

         3.2.   Atbalsta likumība

               (62)

               Itālija īstenoja daļu no pasākuma, iepriekš par to nepaziņojusi, tādējādi pārkāpjot LESD 108. panta 3. punkta noteikumus.

         3.3.   Atbalsta saderīgums

               (63)

               Komisija ir izvērtējusi pasākuma saderīgumu saskaņā ar Padomes lēmumu, kurā noteikti izvērtējamā valsts atbalsta saderīguma kritēriji atbilstoši LESD 107. panta 3. punkta e) apakšpunktam.

               (64)

                  Nuraxi Figus ogļraktuvē saražotās akmeņogles atbilst ogļu definīcijai, kas sniegta Padomes lēmuma 1. panta a) punktā, saskaņā ar kuru ogles ir augstas kvalitātes, vidējas kvalitātes un zemas kvalitātes A un B kategorijas ogles ANO Eiropas Ekonomikas komisijas izstrādātās starptautiskās ogļu kodifikācijas sistēmas nozīmē.

               (65)

               Saskaņā ar Padomes lēmuma 2. panta 2. punktu “atbalsts sedz tikai tos izdevumus, kas saistīti ar oglēm elektroenerģijas ražošanai, siltuma un elektrības kopīgai ražošanai, koksa ražošanai un domnu kurināšanai tērauda rūpniecībā, ja tās Savienībā šim nolūkam izmanto”. Carbosulcis ražo akmeņogles, ko izmanto vietējai elektroenerģijas ražošanai. Tādējādi šis kritērijs ir izpildīts.

               (66)

               Itālija plāno piešķirt slēgšanas atbalstu saskaņā ar ogļraktuves slēgšanas plānu. Kā noteikts Padomes lēmuma 1. panta c) punktā sniegtajā definīcijā, dalībvalsts izstrādātajā slēgšanas plānā ir jāparedz pasākumi, kas noslēdzas ar akmeņogļu ražotņu pilnīgu slēgšanu. Itālijas iesniegtajā slēgšanas plānā ir ietverti Itālijas pieņemtie normatīvie un citu veidu pasākumi, kas aprakstīti 11.–61. apsvērumā, tostarp finanšu pasākumi, kurus plānots īstenot līdztekus pilnīgai un neatgriezeniskai attiecīgo ražotņu slēgšanai, tādējādi nodrošinot šo ražotņu darbības pakāpenisku samazināšanu plānotajā termiņā.

               (67)

               Itālija ir iesniegusi visus attiecīgos datus, kas saskaņā ar Padomes lēmuma 7. panta 2. punktu nepieciešami slēgšanas plāna izvērtēšanai, proti, akmeņogļu ražotnes identifikācijas datus, datus par katras akmeņogļu ražotnes kārtējām vai paredzamajām ražošanas izmaksām vienā ogļrūpniecības gadā, datus par slēgšanas plānā ietvertās akmeņogļu ražotnes paredzamo saražoto ogļu daudzumu vienā ogļrūpniecības gadā un par paredzamo slēgšanas atbalsta summu vienā ogļrūpniecības gadā.

         3.3.1.   Valsts atbalsts ražošanas izmaksu segšanai

               (68)

               Saskaņā ar Padomes lēmuma 3. panta 1. punktu tādu atbalstu uzņēmumam, kas paredzēts tieši akmeņogļu ražotņu kārtējo ražošanas zaudējumu segšanai, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu tikai tad, ja tas atbilst turpmāk minētajiem nosacījumiem:
               “Attiecīgā akmeņogļu ražotne ir jāietver slēgšanas plānā, kura termiņš nebeidzas vēlāk par 2018. gada 31. decembri.”

               (69)

               Itālijas iestādes ir apņēmušās pilnībā slēgt Nuraxi Figus ogļraktuvi, kurā ir tikai viena ražotne, līdz 2018. gada 31. decembrim. Ogļraktuvi pārvalda Carbosulcis, kas pilnībā pieder Sardīnijas reģionam, kurš izdeva un apstiprināja slēgšanas plānu.
               “Attiecīgās akmeņogļu ražotnes ir jāslēdz pilnībā un saskaņā ar slēgšanas plānu.”

               (70)

               Slēgšanas plānā ir ietverti Itālijas un Sardīnijas reģiona pieņemtie normatīvie un citu veidu pasākumi, kas aprakstīti 11.–61. apsvērumā un ko plānots īstenot līdztekus ražotnes darbības pakāpeniskai samazināšanai plānotajā termiņā.
               “Paziņotais atbalsts nedrīkst pārsniegt starpību starp (paredzamajām) ražošanas izmaksām un paredzamajiem ieņēmumiem ogļrūpniecības gadā. Faktiski izmaksātā atbalsta apjomu, pamatojoties uz kārtējām izmaksām un ienākumiem, precizē katru gadu ne vēlāk kā nākamā ogļrūpniecības gada beigās pēc tā gada, par kuru atbalsts bijis piešķirts.”

               (71)

               Kā parādīts iepriekš 1. tabulā, katra gada atbalsts akmeņogļu ražošanai slēdzamajā ražotnē nepārsniedz starpību starp (paredzamajām) izmaksām un (paredzamajiem) ieņēmumiem.
               “Atbalsta apjoma par tonnu ogļu ekvivalenta rezultātā Savienības ogļu cenas izmantošanas vietā nedrīkst būt mazākas par cenām līdzīgas kvalitātes oglēm no trešajām valstīm.”

               (72)

               Itālija uzskata, ka nav konstatējama saikne starp maksājumiem par Sulcis akmeņoglēm un tirdzniecības atsauces cenu, līdzīgi kā Komisijas secinājumos Ungārijas gadījumā (SA.33861 (12/N)).

               (73)

               Itālija uzskata, ka Sulcis zemās kvalitātes akmeņogles nav iespējams iepirkt no trešajām valstīm un ka tirgū nav pieprasījuma pēc tik zemas kvalitātes akmeņoglēm. Nosakot pārdošanas cenu, kuru Portovesme termoelektrostacija maksā Carbosulcis, tiek ņemtas vērā pasaules tirgū regulāri tirgoto akmeņogļu cenu svārstības, un standarta kvalitātes kategoriju akmeņogļu kotācija tiek samazināta, lai ņemtu vērā konkrēto iepērkamo kategoriju. Kā norāda Itālija, tādējādi nav iespējams noteikt atsauces cenu līdzīgas kvalitātes akmeņoglēm, kas nāk no trešajām valstīm.

               (74)

               1985. gada 27. jūnija Likuma Nr. 351, ar ko nosaka Sulcis akmeņogļu baseina ekspluatācijas atsākšanas noteikumus, 3. pantā noteikts: “No Sulcis akmeņogļu baseina iegūtās akmeņogles var izmantot tikai tādās termoelektrostacijās un elektroenerģijas un tvaika kopīgas vai atsevišķas ģenerēšanas stacijās, kas atrodas Sardīnijā, vai Sardīnijā esošās rūpnieciskās ražotnēs, kurās ražošanas vai sadedzināšanas procesā sērs tiek fiksēts vai fiksēts un kombinēts, vai tikai kombinēts ar iegūto produktu.”Sulcis akmeņogles teorētiski var konkurēt tikai ar citām akmeņoglēm Sardīnijā, un vēl svarīgāk ir tas, ka tās nevar pārdot pasaules tirgū.

               (75)

               Komisija nevar izslēgt, ka faktiski ir iespējams aprēķināt atsauces cenu līdzīgas kvalitātes akmeņoglēm. Ņemot to vērā, Itālija ir apņēmusies ik gadu uzraudzīt Sulcis akmeņogļu cenu, kas aprēķināta to pārdošanai Portovesme termoelektrostacijai, izmantojot attiecīgo formulu, kas sniegta pirkuma līgumā, lai pārbaudītu, vai Sulcis akmeņogļu cena ir zemāka par to līdzīgas kvalitātes akmeņogļu cenu, kuras nāk no trešajām valstīm. Atbalsta apjoms par tonnas ekvivalentu tiks precizēts atbilstoši faktiskajai pārdošanas cenai katrā ogļrūpniecības gadā.

               (76)

               Atbilstoši Komisijas izskatītajiem precedentiem (7) Komisija uzskata, ka šajā gadījumā šis nosacījums ir izpildīts.
               “Attiecīgajai akmeņogļu ražotnei ir jādarbojas 2009. gada 31. decembrī.”

               (77)

                  Nuraxi Figus ogļraktuve 2009. gadā darbojās.
               “Dalībvalsts piešķirtā slēgšanas atbalsta kopsumma ir pakāpeniski jāsamazina – līdz 2013. gada beigām ne mazāk kā par 25 %, līdz 2015. gada beigām ne mazāk kā par 40 %, līdz 2016. gada beigām ne mazāk kā par 60 % un līdz 2017. gada beigām ne mazāk kā par 75 % no 2011. gadā piešķirtā atbalsta.”

               (78)

               Spriežot pēc 1. tabulas, Komisija secina, ka piešķiramais valsts atbalsts tiek pakāpeniski samazināts un atbilst minimālajam samazinājuma apjomam, kas noteikts Padomes lēmumā. Tādējādi Padomes lēmumā noteiktais samazinājuma kritērijs ir izpildīts.
               “Slēgšanas atbalsta kopsumma, ko dalībvalsts piešķir ogļu rūpniecībai, nevienā gadā pēc 2010. gada nedrīkst pārsniegt atbalsta summu, ko šī dalībvalsts piešķīrusi un Komisija apstiprinājusi 2010. gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 3. un 5. pantu.”

               (79)

               Komisija nav apstiprinājusi atbalstu 2010. gadam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1407/2002 3. un 5. pantu. Jebkurā gadījumā, tā kā Regula (EK) Nr. 1407/2002 zaudēja spēku 2010. gada 31. decembrī, konkrētie šīs regulas noteikumi nav piemērojami šim pasākumam (8). Tātad 2010. gadā nav atbalsta summas, ko varētu izmantot atskaitei atbilstoši Padomes lēmuma 3. panta 1. punkta g) apakšpunktam, un šis nosacījums nav piemērojams izskatāmajam gadījumam.
               “Dalībvalstij jāizstrādā plāns, lai veiktu pasākumus ar mērķi samazināt ietekmi uz vidi, ko rada akmeņogļu ražošana tajās ražotnēs, kurām piešķirts atbalsts, ievērojot šo pantu, piemēram, energoefektivitātes, atjaunīgu enerģijas avotu vai oglekļa dioksīda uztveršanas un uzglabāšanas jomā.”

               (80)

               Itālijas iestādes ir sagatavojušas vides aizsardzības plānu ar mērķi samazināt akmeņogļu ražošanas ietekmi uz vidi, un tajā ietvertas atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtas un akmeņogļu desulfurizācija.

               (81)

               Padomes lēmuma 3. panta 1. punkta h) apakšpunktā kā ietekmes mazināšanas plānā iekļaujamo pasākumu piemērs skaidri minētas iniciatīvas atjaunojamo energoresursu enerģijas jomā. Komisija norāda, ka attiecīgie Itālijas pasākumi ir tieši saistīti ar ogļraktuvi, kurā joprojām notiek akmeņogļu ražošana un kuru plānots slēgt.

               (82)

               Attiecībā uz desulfurizācijas projektu, ņemot vērā to, ka projekta dzīvotspēja nav skaidra un ir atkarīga no uzsākamā izmēģinājuma projekta rezultātiem, Komisija nevar konstatēt, ka ar šo pasākumu tiks nodrošināts būtisks vides apstākļu uzlabojums, kas saistāms ar akmeņogļu ražošanu šajā reģionā atbilstoši Padomes lēmuma 3. panta 1. punkta h) apakšpunktam.

               (83)

               Ņemot vērā iepriekš 80. un 81. apsvērumā pausto, Komisija uzskata, ka atbilstība nosacījumiem, kas izklāstīti Padomes lēmuma 3. panta 1. punkta h) apakšpunktā, ir jau nodrošināta tikai ar Itālijas iestāžu iesniegtajā vides aizsardzības plānā ietvertajām atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtām.

               (84)

               Jāņem vērā, ka dažiem no Itālijas minētajiem pasākumiem var būt nepieciešams piešķirt valsts atbalstu. Šo pasākumu akceptēšana ietekmes uz vidi mazināšanas plāna ietvaros, lai atļautu atbalstu ogļrūpniecībai atbilstoši Padomes lēmumam, nav uzskatāma par atļauju šādiem pasākumiem saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu. Itālijas pienākums joprojām ir nodrošināt, ka par pasākumiem, kuri varētu tikt uzskatīti par valsts atbalstu, tiek attiecīgi paziņots Komisijai saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu.

               (85)

               Šis lēmums neskar Itālijas pienākumus, kas noteikti ES vides jomas tiesību aktos.

               (86)

               Iepriekš izklāstītais novērtējums apliecina, ka ir izpildīti visi pamata kritēriji, kas minēti Padomes lēmuma 3. pantā attiecībā uz ražošanas atbalstu, kurš piešķirams saskaņā ar slēgšanas plānu.

         3.3.2.   Valsts atbalsts ārkārtas izdevumu segšanai

               (87)

               Saskaņā ar Padomes lēmuma 4. panta 1. punktu valsts atbalstu, kas piešķirts ogļraktuvēm, lai segtu izmaksas, kuras rodas, slēdzot akmeņogļu ražotnes, un nav saistītas ar kārtējo ražošanu, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, ja izmaksātā atbalsta summa nepārsniedz šīs izmaksas.

               (88)

               Ārkārtas izdevumi, par ko paziņojušas Itālijas iestādes, ietver:

                           —

                           izmaksas, kas radušās ogļraktuves slēgšanas dēļ un kas definētas Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta f), g), h) un l) apakšpunktā,

                           —

                           sociālās izmaksas un izmaksas, kas radušās saistībā ar personāla profesionālās pārkvalifikācijas programmām pēc ogļraktuves slēgšanas un kas definētas Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta b) un d) apakšpunktā.

               (89)

               Komisija norāda, ka Itālija nav plānojusi liela apjoma atbalstu, kas pārsniegtu izmaksas, kuras radušās saistībā ar akmeņogļu ražošanas izbeigšanu. Turklāt plānotie ārkārtas izdevumi un tās izmaksu kategorijas, ko plānots segt, atbilst attiecināmajām kategorijām, kas definētas Padomes lēmuma pielikumā 4. panta piemērošanai. Saskaņā ar slēgšanas plānu atbalstu varēs piešķirt tikai tad, ja tiks iesniegti apliecinoši dokumenti.

               (90)

               Atbalsts ārkārtas izdevumu segšanai būs nepieciešams arī pēc ražošanas izbeigšanas 2018. gadā. Jebkurā gadījumā atbalsts tiks piešķirts līdz 2027. gadam, tātad tas beigsies pirms Padomes lēmuma darbības termiņa beigām.

               (91)

               Teorētiski – ieņēmumi varētu pieaugt, pārdodot iekārtas un mehānismus. Tomēr Itālija uzskata, ka tas ir maz ticams, ņemot vērā minēto iekārtu vecumu 2018. gada beigās. Turklāt pat, ja iekārtām un mehānismiem joprojām būtu kāda neliela atlikusī vērtība, tos nebūtu iespējams pārdot starp Carbosulcis un Gonnessa pašvaldību noslēgtā 1990. gada 15. februāra līguma dēļ. Minētā līguma 16. pantā noteikts, ka Carbosulcis apņemas nodrošināt, ka, pārtraucot akmeņogļu ieguvi, visi nekustamie un kustamie īpašumi (biroji, instalācijas, ogļrūpniecības iekārta un mehānismi utt.) tiks saglabāti atbilstoši sākotnējam plānojumam, lai ogļraktuvi un tās iekārtas varētu saglabāt kā vietējo vēstures pieminekli.

               (92)

               Tādēļ iekārtas un mehānismus izņems no ekspluatācijas un izmantos, lai izveidotu muzeju un industriālās arhitektūras objektu, un tos saglabās kā vietējo vēstures pieminekli.

               (93)

               Itālijas iestādes apgalvo, ka nav sagaidāms, ka ogļraktuves slēgšana un vides attīrīšana varētu nodrošināt zemes vērtības pieaugumu, jo, izņemot zonas, ko izmantos atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtām, teritorija būs pamesta rūpnieciska zeme, kuras turpmākais izmantojums nav paredzams.

               (94)

               Izņemot zonas, ko izmantos atjaunojamo energoresursu enerģijas iekārtām, pēc zemes attīrīšanas tā tiks uzturēta pašreizējā stāvoklī, lai saglabātu vēsturisko piemiņu par ogļrūpniecību, kā noteikts Carbosulcis un Gonnessa pašvaldības līgumā. Jebkurā gadījumā – attiecībā uz Padomes lēmuma pielikuma 1. punkta h) apakšpunktā minētajām izmaksām – Carbosulcis nav zemes īpašnieks un negūst labumu no zemes vērtības iespējamā pieauguma (9).

               (95)

               Itālijas iestādes apstiprina, ka izmaksu segšana atbalsta ietvaros nav saistīta ar tādu izmaksu finansēšanu, kas radušās saistībā ar tādu vides aizsardzības noteikumu neievērošanu, kā:

                           —

                           Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/21/EK (10),

                           —

                           Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/35/EK (11),

                           —

                           Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/60/EK (12),

                           —

                           Padomes Direktīva 92/43/EEK (13),

                           —

                           Padomes Direktīva 85/337/EEK (14).

               (96)

               Atbalsts netiks apvienots ar citiem valsts atbalsta veidiem LESD 107. panta 1. punkta nozīmē vai ar citiem Eiropas Savienības finansējuma veidiem attiecībā uz tām pašām attiecināmajām izmaksām (Padomes lēmuma 5. pants). Komisija vēlas papildus atgādināt Itālijas iestādēm, ka gadījumā, ja tiek nodrošināts līdzfinansējums no Savienības struktūrfondiem, jāievēro noteikumi, kas attiecas uz šiem fondiem.

               (97)

               Turklāt atbilstoši Padomes lēmuma 5. pantam viss atbalsts, ko saņem Nuraxi Figus ogļraktuve, jānorāda peļņas un zaudējumu aprēķinā kā patstāvīga ieņēmumu pozīcija atsevišķi no apgrozījuma. Carbosulcis arī jāveic atsevišķa grāmatvedības uzskaite attiecībā uz ražošanu un attiecībā uz slēgšanas darbiem (6. pants). Var secināt, ka atbalsts atbilst Padomes lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem attiecībā uz kumulāciju un saņēmēja grāmatvedības nodalīšanu gadījumā, ja tiek veiktas citas saimnieciskās darbības, kas nav saistītas ar akmeņogļu ieguvi.

               (98)

               Itālija kopā ar paziņojumu par slēgšanas plānu ir iesniegusi ļoti detalizētu informāciju. Konkrēti, Itālija ir iesniegusi detalizētas ar ogļraktuvi saistīto izmaksu aplēses konkrētās sadaļās katrā slēgšanas plāna gadā. Komisija uzskata, ka Itālijas sniegtā informācija (tostarp šā lēmuma 1. un 2. pielikumā ietvertā informācija) apmierina arī Padomes lēmuma 7. panta 4. punkta prasības attiecībā uz visu pasākuma īstenošanas periodu.

               (99)

               Turklāt saskaņā ar Padomes lēmuma 7. panta 5. punktu Itālijas iestādes ir apņēmušās nodrošināt, ka sešu mēnešu laikā pēc katra pārskata perioda beigām Eiropas Komisija saņem ogļraktuves pārskatus.

               (100)

               No tā izriet, ka atbalsts atbilst attiecīgajiem Padomes lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem.

               (101)

               Tādēļ Komisija secina, ka gan slēgšanas plānu, gan jau piešķirto atbalstu un atbalstu, kuru piedāvāts piešķirt turpmāk, var apstiprināt.

         4.   SECINĀJUMS

               (102)

               Komisija pauž nožēlu par to, ka Itālija daļu no atbalsta ir piešķīrusi, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu.

               (103)

               Tomēr Komisija ir nolēmusi, ka no 2011. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrimCarbosulcis piešķirtais atbalsts uzskatāms par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar Padomes lēmumu.

               (104)

               Komisija atgādina Itālijas iestādēm, ka saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu visi plāni refinansēt vai mainīt šo pasākumu ir jādara zināmi Komisijai atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 794/2004 (15). Turklāt Padomes lēmuma 7. panta 3. punktā noteiktie paziņojumi jāiesniedz arī tad, ja tiek mainīts slēgšanas plāns. Atbilstoši 7. panta 4. punktam paziņojumi jāiesniedz arī tad, ja atbalsts, ko Itālija plāno ogļrūpniecības gada laikā piešķirt ogļrūpniecībai, pārsniedz šajā lēmumā apstiprināto apjomu, vai tad, ja paredzamo ražošanas izmaksu, saistībā ar kurām slēgšanas plānā paredzēts piešķirt atbalstu, aprēķina dati atšķiras no tiem, kas norādīti šajā paziņojumā. Itālijai būs jāiesniedz atsevišķs paziņojums par katru gadu, ja gada pasākumi neatbildīs apstiprinātajam slēgšanas plānam. Tai būs pienācīgi jāinformē Komisija par katrā gadā faktiski izmaksātā atbalsta summu un aprēķinu līdz slēgšanas plāna beigām, kā noteikts Padomes lēmuma 7. panta 5. punktā.

               (105)

               Komisija turklāt atgādina Itālijas iestādēm, ka saskaņā ar Padomes lēmuma 7. panta 5. punktu tām jāinformē Komisija par tā atbalsta summu un aprēķinu, kas faktiski izmaksāts ogļrūpniecības gada laikā, ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc attiecīgā gada beigām. Ja tiek veiktas jebkādas izmaiņas attiecīgajā ogļrūpniecības gadā sākotnēji izmaksātajās summās, Itālijas iestādēm jāinformē Komisija pirms nākamā ogļrūpniecības gada beigām.

               (106)

               Saskaņā ar Padomes lēmuma 3. panta 3. punktu, ja ogļraktuve, kurai piešķirts atbalsts, nav slēgta datumā, kas noteikts Komisijas apstiprinātajā slēgšanas plānā, Itālijai jāatmaksā viss piešķirtais atbalsts attiecībā uz visu slēgšanas plānā paredzēto laikposmu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Valsts atbalsts, ko Itālija piešķīrusi Carbosulcis S.p.A. saskaņā ar 2014. gada 9. aprīlī iesniegto slēgšanas plānu, kurā izmaiņas veiktas 2014. gada 17. jūlijā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu saskaņā ar Lēmumu 2010/787/ES.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.

      Briselē, 2014. gada 1. oktobrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētāja vietnieks

         Joaquín ALMUNIA

      (1)  OV L 336, 21.12.2010., 24. lpp. (turpmāk – “Padomes lēmums”). Ar 2009. gada 1. decembri EK līguma 87. un 88. pants attiecīgi kļuva par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107. un 108. pantu. Abu pantu noteikumu kopumi būtībā ir vienādi. Šajā lēmumā atsauces uz LESD 107. un 108. pantu attiecīgā gadījumā jāsaprot kā atsauces uz EK līguma 87. un 88. pantu. Ar LESD tika ieviestas arī dažas izmaiņas terminoloģijā, piemēram, “Kopiena” tika aizstāta ar “Savienība” un “kopējais tirgus” ar “iekšējais tirgus”. Šajā lēmumā izmantota LESD terminoloģija.

      (2)  OV C 20, 23.1.2013., 1. lpp.

      (3)  Publicēts oficiālā vēstneša Gazzetta Ufficiale Nr. 111 pielikumā Supplemento Ordinario2005. gada 14. maijā.

      (4)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

      (5)  1958. gada 15. aprīļa Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 17, 6.10.1958., 385/58. lpp.).

      (6)  1985. gada 27. jūnija Likuma Nr. 351, ar ko nosaka Sulcis akmeņogļu baseina ekspluatācijas atsākšanas noteikumus, 3. pants: “Norme per la riattivazione del bacino carbonifero del Sulcis: è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene.”

      (7)  Lieta SA.18869 (N 92/05), valsts atbalsts ogļrūpniecībai – Ungārija, lieta SA.33033, valsts akmeņogļu rūpniecības uzņēmums Petrosani – Rumānija, un lieta SA.33861 (12/N), atbalsts ogļraktuvju slēgšanas atvieglošanai – Ungārija.

      (8)  Komisijas paziņojums par noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai (OV C 119, 22.5.2002., 22. lpp.).

      (9)  Pašreiz Carbosulcis pieder 200 ha, kuros atrodas biroji un iekārtas, taču ogļraktuves platība ir 5940 ha.

      (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu un par grozījumiem Direktīvā 2004/35/EK – Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas deklarācija (OV L 102, 11.4.2006., 15. lpp.).

      (11)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.).

      (12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

      (13)  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

      (14)  Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīva 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.).

      (15)  Komisijas 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 794/2004, ar ko īsteno Padomes Regulu (ES) 2015/1589, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta piemērošanai (OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.).

      1. PIELIKUMS

                  Valsts: ITĀLIJA

                  Akmeņogļu baseins: SULCIS

                  Uzņēmums: CARBOSULCIS SPA

                  Apakšzemes ražotne: NURAXI FIGUS — Monte Sinni mine

                  Dati 2011

                  Dati 2012

                  Aplēšu dati 2013

                  Aplēšu dati 2014

                  Aplēšu dati 2015

                  Aplēšu dati 2016

                  Aplēšu dati 2017

                  Aplēšu dati 2018

                              1.

                              VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

                              a)

                              apakšzemes izstrāde [ogļu tonnas ekvivalents (tce)] '000

                     […]
                      (1)

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              b)

                              ieguve (tce / gads /darba vienība)

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              c)

                              vidējā neto siltumspēja [kcal]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              d)

                              vidējais reģistrēto darbinieku skaits

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              2.

                              RAŽOŠANAS IZMAKSAS

                              a)

                              darbaspēka izmaksas [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              b)

                              materiālās izmaksas [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              c)

                              tiešais vērtības zaudējums saskaņā ar parastajiem grāmatvedības noteikumiem [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              d)

                              ienākums no kapitāla [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              e)

                              izmaksas par transportu uz piegādes vietu [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              f)

                              uzņēmuma netiešās izmaksas [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              g)

                              citi izdevumi [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              h)

                              pamatlīdzekļu pieaugums [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              i)

                              atkritumu likvidēšanas izmaksas [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              h)

                                 kārtējās ražošanas izmaksas (par katru saražoto tce)

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              3.

                              PIEGĀDES UN IEŅĒMUMI

                              —

                              Informēcija par pieg?d?m termoelektrostacijām:

                              —

                              produkcija atsauces ogļrūpniecības gadā [tce]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              —

                              krājumu izmaiņas [tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                              a)

                                 kopā

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              —

                              ieņēmumi:

                              —

                              produkcija atsauces ogļrūpniecības gadā [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              —

                              krājumu izmaiņas [EUR/tce]

                  […]

                              b)

                                 vidējā pārdošanas cena [EUR/tce]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              4.

                              PIEDĀVĀTAIS ATBALSTS

                              a)

                              kārtējās ražošanas zaudējumi [EUR/tce]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              b)

                              kārtējās ražošanas zaudējumi [EUR]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                  […]

                              c)

                              piedāvātais atbalsts [EUR/tce]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                              d)

                              piedāvātais atbalsts [EUR]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                     […]

                  NB! Dati, kas norādīti sarkanā krāsā, iegūti pēc 2011. gada un 2012. gada peļņas un zaudējumu aprēķinu pārklasificēšanas.

         (1)  Komercnoslēpums.

      2. PIELIKUMS

                  2013

                  2014

                  2015

                  2016

                  2017

                  2018

                  2019

                  2020

                  2021

                  2022

                  2023

                  2024

                  2025

                  2026

                  2027

                  Kopā

                  b)

                  Citi ārkārtas izdevumi saistībā ar darbiniekiem, kuri ir zaudējuši vai kuri zaudē darbu

                  7 804 000

                  3 852 000

                  2 180 000

                  9 080 000

                  692 000

                  9 920 000

                  6 212 000

                  960 000

                  404 000

                  96 000

                  212 000

                  308 000

                  96 000

                  96 000

                  3 660 000

                  45 572 000

                  b1)

                  Pensionēšanās stimuls (vadītāji)

                  160 000

                  160 000

                  160 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  480 000

                  b2)

                  Pensionēšanās stimuls (tehniķi)

                  3 132 000

                  812 000

                  580 000

                  696 000

                  116 000

                  4 640 000

                  232 000

                  0

                  116 000

                  0

                  116 000

                  116 000

                  0

                  0

                  0

                  10 556 000

                  b3)

                  Pensionēšanās stimuls (strādnieki)

                  4 512 000

                  2 880 000

                  1 440 000

                  1 632 000

                  576 000

                  5 280 000

                  576 000

                  960 000

                  288 000

                  96 000

                  96 000

                  192 000

                  96 000

                  96 000

                  96 000

                  18 816 000

                  b4)

                  Stimuls savas uzņēmējdarbības sākšanai (tehniķi)

                  0

                  0

                  0

                  4 640 000

                  0

                  0

                  1 276 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 740 000

                  7 656 000

                  b5)

                  Stimuls savas uzņēmējdarbības sākšanai (strādnieki)

                  0

                  0

                  0

                  2 112 000

                  0

                  0

                  4 128 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 824 000

                  8 064 000

                  d)

                  Uzņēmumu segtās izmaksas par darbinieku pārkvalifikāciju, lai palīdzētu tiem atrast citu darbu ārpus ogļrūpniecības, jo īpaši mācību izmaksas

                  0

                  0

                  0

                  4 764 800

                  0

                  0

                  3 911 600

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  2 793 600

                  11 470 000

                  d1)

                  Tehniķu atalgojums apmācības programmas laikā

                  0

                  0

                  0

                  2 320 000

                  0

                  0

                  638 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  995 000

                  3 953 000

                  d2)

                  Strādnieku atalgojums apmācības programmas laikā

                  0

                  0

                  0

                  1 056 000

                  0

                  0

                  2 064 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 037 000

                  4 157 000

                  d3)

                  Mācību izmaksas (atbilstoši Eiropas Sociālā fonda rokasgrāmatai par izmaksām)

                  0

                  0

                  0

                  1 388 800

                  0

                  0

                  1 209 600

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  761 600

                  3 360 000

                  f)

                  Pārējās izmaksas, ko paredz administratīvi, juridiski vai nodokļu noteikumi, kuri īpaši attiecas uz ogļrūpniecību

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  0

                  800 000

                  f1)

                  Kalnrūpniecības nodeva

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  100 000

                  0

                  800 000

                  g)

                  Papildu darbi apakšzemes drošībai sakarā ar akmeņogļu ražotņu slēgšanu

                  0

                  0

                  200 000

                  0

                  0

                  0

                  4 480 800

                  3 836 800

                  3 495 800

                  3 370 800

                  3 363 800

                  3 237 800

                  3 127 800

                  3 086 800

                  0

                  28 200 400

                  g1)

                  Projektēšana un ietekmes uz vidi novērtējums saistībā ar eju piepildīšanu ar pelniem

                  0

                  0

                  200 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  200 000

                  g2)

                  Sekundāro šahtu drošības pasākumi

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  70 000

                  74 000

                  0

                  0

                  0

                  144 000

                  g3)

                  Galveno šahtu drošības pasākumi

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  65 000

                  72 000

                  0

                  137 000

                  g4)

                  Darba izmaksas – tehniķi

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 160 000

                  1 044 000

                  1 015 000

                  986 000

                  957 000

                  899 000

                  870 000

                  870 000

                  0

                  7 801 000

                  g5)

                  Darba izmaksas – strādnieki

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  2 160 000

                  1 632 000

                  1 320 000

                  1 224 000

                  1 176 000

                  1 104 000

                  1 032 000

                  984 000

                  0

                  10 632 000

                  g6)

                  Ogļraktuves konstrukciju materiālu un pakalpojumu izmaksas

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  950 000

                  0

                  7 600 000

                  g7)

                  Materiālu un pakalpojumu izmaksas saistībā ar eju piepildīšanu ar pelniem

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  500 000

                  0

                  4 000 000

                  g8)

                  Elektroenerģijas izmaksas (ventilācija, drenāža utt.)

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  1 250 000

                  0

                  10 000 000

                  g9)

                  Iespējamie ieņēmumi par pelnu likvidēšanu

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  – 1 539 200

                  0

                  – 12 313 600

                  h)

                  Raktuvju postījumi, ja tos ir radījušas akmeņogļu ražotnes, kuras ir slēgtas vai kuras slēdz

                  998 931

                  1 198 931

                  1 198 931

                  798 931

                  798 931

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  8 687 898

                  h1)

                  Teritorijas un ēku drošības pasākumi un vides atjaunošana Seruci

                  0

                  798 931

                  798 931

                  798 931

                  798 931

                  798 931

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  3 994 656

                  h2)

                     Nuraxi Figus teritorijas vides raksturojums

                  0

                  200 000

                  400 000

                  400 000

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  1 000 000

                  h3)

                  Teritorijas un ēku drošības pasākumi un vides atjaunošana Nuraxi Figus

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  738 648

                  0

                  0

                  0

                  0

                  3 693 242

                  l)

                  Ārkārtējs un būtisks vērtības zaudējums, ja tas rodas saistībā ar akmeņogļu ražotņu slēgšanu

                  5 169 143

                  5 169 143

                  5 169 143

                  5 169 143

                  5 169 143

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  25 845 714

                  l1)

                  Īpaša amortizācijas likme materiāliem pamatlīdzekļiem

                  0

                  4 071 036

                  4 071 036

                  4 071 036

                  4 071 036

                  4 071 036

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  20 355 179

                  l2)

                  Īpaša amortizācijas likme nemateriāliem pamatlīdzekļiem

                  0

                  1 098 107

                  1 098 107

                  1 098 107

                  1 098 107

                  1 098 107

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  0

                  5 490 535

                  Pavisam kopā

                  7 804 000

                  10 020 074

                  8 748 074

                  20 212 874

                  6 660 074

                  15 888 074

                  15 443 048

                  5 635 448

                  4 738 448

                  4 305 448

                  4 414 448

                  3 645 800

                  3 323 800

                  3 282 800

                  6 453 600

                  120 576 012


title: Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2016/848 (2016. gada 25. maijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste

text:
               28.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/78

         PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2016/848
   (2016. gada 25. maijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Dānijas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 18. septembrī un 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumu (ES, Euratom) 2015/1600 (1) un (ES, Euratom) 2015/1790 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

               (2)

               Pēc Mikkel DALSGAARD kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 20. septembrim, Klaus MATTHIESEN kungs, Head of Negotiations, Confederation of Professionals in Denmark (FTF), tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 25. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J.R.V.A. DIJSSELBLOEM

      (1)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1600 (2015. gada 18. septembris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 248, 24.9.2015., 53. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1790 (2015. gada 1. oktobris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 260, 7.10.2015., 23. lpp.).


title: 2005/630/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 26. augusts), ar ko ievieš veidlapu juridiskās palīdzības pieprasījumu pārsūtīšanai saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/8/EK

text:
               31.8.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 225/23

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 26. augusts),
   ar ko ievieš veidlapu juridiskās palīdzības pieprasījumu pārsūtīšanai saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/8/EK
   (2005/630/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīvu 2003/8/EK par to, kā uzlabot tiesu pieejamību pārrobežu strīdos, nosakot kopīgus obligātus noteikumus attiecībā uz juridisko palīdzību šādos strīdos (1), un jo īpaši tās 16. panta 1. punktu,
   apspriedusies ar Komiteju, kas nodibināta ar Direktīvas 2003/8/EK 17. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Lēmumu 2004/844/EK (2) ieviesa standarta veidlapu juridiskās palīdzības pieprasījumiem saskaņā ar Direktīvu 2003/8/EK.

               (2)

               Saskaņā ar Direktīvu 2003/8/EK Komisijai ir jāievieš arī standarta veidlapa, kas atvieglos juridiskās palīdzības pieprasījumu pārsūtīšanu starp dalībvalstu tiesu iestādēm.

               (3)

               Dānija saskaņā ar 1. un 2. pantu Eiropas Savienības Līgumam un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā Protokolā par Dānijas nostāju nepiedalījās Direktīvas 2003/8/EK pieņemšanā, un attiecīgi direktīva tai nav saistoša un nav jāņem vērā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Tiek pieņemta šā lēmuma pielikumā minētā standarta veidlapa juridiskās palīdzības pieprasījumu pārsūtīšanai.

      Briselē, 2005. gada 26. augustā

            Komisijas vārdā —

            priekšsēdētāja vietnieks

         Franco FRATTINI

      (1)  OV L 26, 31.1.2003., 41. lpp.

      (2)  OV L 365, 10.12.2004., 27. lpp.

      PIELIKUMS
      STANDARTA VEIDLAPA


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES, Euratom) 2015/1623 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžeta pārskatu apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/109

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES, EURATOM) 2015/1623
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžeta pārskatu apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus par 2013. finanšu gadu (COM(2014)0510 – C8-0140/2014) (2),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas ziņojumu par turpmāko rīcību attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (COM(2014) 607) un Komisijas dienestu darba dokumentus, kas tam pievienoti SWD(2014) 285, SWD(2014) 286),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2014. gada 11. jūnija paziņojumu “Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2013. gadā” (COM(2014) 342),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu par Savienības finanšu novērtējumu, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem (COM(2014) 383), un Komisijas dienestu darba dokumentus, kas tam pievienoti (SWD(2014) 200, SWD(2014) 201),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas ikgadējo ziņojumu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par 2013. gadā veiktajām iekšējām revīzijām (COM(2014) 615) un Komisijas dienestu darba dokumentu, kurš tam pievienots (SWD(2014) 293),

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas pārskatu par budžeta izpildi 2013. finanšu gadā un iestāžu atbildes (3), kā arī Revīzijas palātas īpašos ziņojumus,

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (4) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Komisijai par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05303/2015 – C8-0053/2015),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz izpildaģentūrām par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05305/2015 – C8-0048/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 317., 318. un 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (6) un jo īpaši tās 62., 164., 165. un 166. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (7), un jo īpaši tās 14. panta 2. un 3. punktu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 93. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A8-0101/2015),

         1.

            apstiprina Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžeta pārskatus;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus rezolūcijā, kas ir neatņemama daļa no lēmumiem par Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai un Revīzijas palātai un Eiropas Investīciju bankai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valsts un reģionālajām revīzijas iestādēm un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV L 66, 8.3.2013.

         (2)  OV C 403, 13.11.2014., 1. lpp.

         (3)  OV C 398, 12.11.2014., 1. lpp.

         (4)  OV C 403, 13.11.2014., 128. lpp.

         (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (6)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (7)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.


title: 2010/445/CFSP: Padomes Lēmums 2010/445/KĀDP ( 2010. gada 11. augusts ), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim saistībā ar krīzi Gruzijā

text:
               12.8.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 211/33

         PADOMES LĒMUMS 2010/445/KĀDP
   (2010. gada 11. augusts),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim saistībā ar krīzi Gruzijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 25. septembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/760/KĀDP (1), ar ko Pierre MOREL kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (turpmāk “ESĪP”) saistībā ar krīzi Gruzijā.

               (2)

               Padome 2010. gada 22. februārī pieņēma Lēmumu 2010/106/KĀDP (2), ar ko ESĪP pilnvaru termiņu pagarināja līdz 2010. gada 31. augustam.

               (3)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2011. gada 31. augustam. Tomēr ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (turpmāk “AP”) priekšlikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.

               (4)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo ESĪP saistībā ar krīzi Gruzijā Pierre MOREL kunga pilnvaru termiņš tiek pagarinātas līdz 2011. gada 31. augustam. ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pieņemtu tādu lēmumu pēc AP priekšlikuma, kad būtu stājies spēkā lēmums, ar ko izveido Eiropas Ārējās darbības dienestu.
   2. pants
   Mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir mērķi, kas noteikti 2008. gada 1. septembra Eiropadomes ārkārtas Briseles sanāksmes secinājumos un 2008. gada 15. septembrī pieņemtajos Padomes secinājumos par Gruziju.
   ESĪP uzlabo Eiropas Savienības (turpmāk “ES” vai “Savienība”) ieguldījuma efektivitāti un publicitāti, palīdzot risināt konfliktu Gruzijā.
   3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               pirmkārt, palīdzēt sagatavot starptautiskas apspriedes, kas paredzētas 2008. gada 12. augusta vienošanās 6. punktā, jo īpaši par:

                           —

                           reģiona drošības un stabilitātes nosacījumiem,

                           —

                           bēgļu un iekšzemē pārvietoto personu jautājumu, pamatojoties uz starptautiski atzītiem principiem, un

                           —

                           jebkādiem citiem jautājumiem pēc pušu savstarpējas vienošanās;

                     otrkārt, palīdzēt noteikt Savienības nostāju un pārstāvēt to minētajās apspriedēs;

               b)

               ciešā koordinācijā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO) sekmēt 2008. gada 8. septembrī Maskavā un Tbilisi noslēgtā nolīguma, kā arī 2008. gada 12. augusta nolīguma īstenošanu;

         veicot iepriekšminētās darbības, veicināt Savienības cilvēktiesību politikas un tās pieejas šajā jomā īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un bērniem.
   4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (turpmāk “PDK”) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2010. gada 1. septembra līdz 2011. gada 31. augustam ir EUR 700 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis un Savienības iestādes var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko kāda dalībvalsts vai Savienības iestāde norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts vai Savienības iestāde. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā uz Padomes Ģenerālsekretariātu. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas valsts vai nosūtītājas Savienības iestādes administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi/uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   Klasificētas ES informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (3), jo īpaši rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācija un/vai dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku tāda personāla drošības jomā, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētai misijai drošības plānu, kura pamatā ir Padomes Ģenerālsekretariāta norādes, ietverot tai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī drošības pārkāpumu novēršanu un plānus ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska klasifikācija, ko misijas teritorijai piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar starpposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu ar pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Pārskata ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz AP un PDK mutiskus un rakstiskus ziņojumus. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP un PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī ar tām darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP, jo īpaši ESĪP Dienvidkaukāzā, ievērojot tā pilnvaru īpašos mērķus. ESĪP regulāri sniedz ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegācijas vadītāju un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP 2011. gada februāra beigās iesniedz AP, Padomei un Komisijai progresa ziņojumu un pilnvaru termiņa beigās – visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 11. augustā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. VANACKERE

      (1)  OV L 259, 27.9.2008., 16. lpp.

      (2)  OV L 46, 23.2.2010., 5. lpp.

      (3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.