title: Noteikumi par drošību un drošumu Eiropas Parlamentā – Prezidija lēmums – 2018. gada 15. janvāris

text:
               2.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 79/3

         NOTEIKUMI PAR DROŠĪBU UN DROŠUMU EIROPAS PARLAMENTĀ
   Prezidija lēmums
   2018. gada 15. janvāris
   (2018/C 79/04)

      Satura rādītājs

               1. NODAĻA:

            VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
            5

               1. pants

            Definīcijas
            5

               2. pants

            Mērķis
            6

               3. pants

            Darbības joma
            6

               4. pants

            Deputātu biroji
            6

               5. pants

            Principi
            7

               6. pants

            Organizācija
            7

               7. pants

            Drošības un drošuma ģenerāldirektorāta uzdevumi
            7

               8. pants

            Pilnvarotie darbinieki
            8

               9. pants

               DG SAFE darbinieku pienākumu izpilde
            8

               10. pants

            Pienākums nodrošināt atbilstību un sadarboties
            8

               11. pants

            Uzdevumu deleģēšana līgumslēdzējai pusei
            9

               2. NODAĻA:

            TRAUKSMES STĀVOKĻI
            9

               12. pants

            Trauksmes stāvokļa līmeņi
            9

               13. pants

            Lēmums par trauksmes stāvokļa līmeni
            9

               14. pants

            Komunikācija saistībā ar trauksmes stāvokļa līmeņiem
            10

               3. NODAĻA:

            DROŠĪBAS INCIDENTU NOVĒRŠANA
            10

               15. pants

            Riska novērtēšana
            10

               16. pants

            Piekļuves kontrole
            10

               17. pants

            Personiskā apsardze
            10

               4. NODAĻA:

            REAĢĒŠANA UZ DROŠĪBAS INCIDENTIEM
            11

               18. pants

            Aizdomas par drošības incidentu
            11

               19. pants

            Drošības incidenta rašanās
            11

               20. pants

            Ziņojums par drošības incidentu
            11

               5. NODAĻA:

            DIENESTA IEROČI
            11

               21. pants

            Vispārīgi principi
            11

               22. pants

            Atļauja nēsāt dienesta ieroci
            12

               23. pants

            Dienesta ieroču izvietošana un pielietošana
            12

               24. pants

            Bruņotu ārējo drošības darbinieku klātbūtne Parlamenta telpās
            12

               25. pants

            Dienesta ieroča izvilkšanas vai pielietošanas sekas – ziņošana un palīdzība
            12

               6. NODAĻA:

            IZPILDE
            12

               26. pants

            Drošības pasākumu ievērošanas izpilde
            12

               7. NODAĻA:

            DROŠĪBAS IZMEKLĒŠANA UN PAPILDU NOSKAIDROŠANA
            13

               27. pants

            Drošības izmeklēšana
            13

               28. pants

            Papildu noskaidrošana
            13

               29. pants

            Izmeklēšanas pasākumi saistībā ar papildu noskaidrošanu
            14

               8. NODAĻA:

            NOBEIGUMA NOTEIKUMI
            15

               30. pants

            Sakari ar uzņēmējām dalībvalstīm un trešām valstīm, valstu iestādēm, citām Savienības iestādēm un starptautiskām struktūrām
            15

               31. pants

            Eiropas Parlamenta deputātu sūdzību izskatīšanas mehānisms
            15

               32. pants

            Īstenošanas noteikumi
            15

               33. pants

            Atcelšana
            15

               34. pants

            Stāšanās spēkā un publicēšana
            15
         EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJS,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 232. pantu,
   ņemot vērā 7. protokolu “Par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā”, kas pievienots Līgumiem, un jo īpaši tā 1. un 18. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamentu un jo īpaši tā 25. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Parlamenta drošības uzdevuma mērķis ir nodrošināt pienācīgu Parlamenta darbību, uzturot kārtību un drošu un nebīstamu vidi Parlamenta telpās un pietiekamā līmenī nodrošinot personu, ēku un aktīvu fizisko aizsardzību pret apdraudējumiem.

               (2)

               Parlamentam būtu jācenšas panākt personu, ēku un aktīvu drošība atbilstīgā līmenī, kā arī būtu jāpanāk pareizais līdzsvars starp drošību un pieejamību.

               (3)

               Drošība un drošums Parlamentā būtu jābalsta uz likumības, proporcionalitātes, pārskatatbildības un efektivitātes principiem.

               (4)

               Drošība un drošuma jautājumi būtu jāņem vērā visu Parlamenta rīcībpolitiku izstrādē un īstenošanā.

               (5)

               Parlamenta pienākums ņemt vērā ierēdņu intereses ietver nepieciešamību ar pienācīgu rūpību darīt visu praktiski iespējamo, lai īstenotu drošības pasākumus nolūkā novērst racionāli paredzamo kaitējumu 3. panta 2. punktā minētajām personām, Parlamenta telpām un fiziskajiem aktīviem.

               (6)

               Parlaments ir noslēdzis nolīgumus ar Beļģijas, Luksemburgas un Francijas valdībām, apstiprinot, ka Parlaments ir atbildīgs par drošību savās telpās.

               (7)

               Parlaments ar Beļģijas valdību ir parakstījis saprašanās memorandu par drošības pārbaudēm, un iespējams, ka līdzīgas vienošanās tiks parakstītas ar citām dalībvalstīm.

               (8)

               Pašreizējā prakse Savienības iestādēs, dalībvalstīs un citās starptautiskās organizācijās liecina, ka trauksmes stāvokļu sistēma ir visefektīvākais veids, kā nodrošināt, lai, reaģējot uz novērtēto riska līmeni, tiktu veikti pienācīgi un proporcionāli drošības pasākumi. Ar Prezidija 2002. gada 16. decembra lēmumu ieviestā trauksmes stāvokļu sistēma ir jāpārskata un jāvienkāršo, lai to kā instrumentu reaģēšanai uz drošības apdraudējumiem padarītu elastīgāku un efektīvāku.

               (9)

               Uzņēmējām dalībvalstīm un trešām valstīm būtu jāatļauj Parlamentam nodrošināt Parlamenta priekšsēdētājam bruņotu personisko apsardzi laikā, kad viņš uzturas to teritorijā, un personu aizsardzības nolūkos glabāt Parlamenta telpās šaujamieročus.

               (10)

               Ar caurlaidēm saistītos jautājumus reglamentē atsevišķs Prezidija lēmums, kas pieņemts, pamatojoties uz Parlamenta Reglamenta 116.a panta 1. punktu.

               (11)

               Īstenojot šo lēmumu, Parlamentam būtu jānodrošina privātuma un personas datu aizsardzība atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (1),

         IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU.
   1. NODAĻA

      VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               1)

               “drošība” – personu, ēku vai aktīvu fiziskās integritātes aizsardzība;

               2)

               “drošības incidents” – ikviens pašreizējs vai tūlītējs drošības apdraudējums, tostarp vardarbība, vandālisms, sabotāža, zādzība vai citi krimināllikuma pārkāpumi, izņemot force majeure notikumus;

               3)

               “drošības apdraudējums” – atgadījums vai persona, ar ko saistībā, racionāli apsverot apstākļus, varētu mazināties drošības līmenis, ja netiktu veikti attiecīgi reaģēšanas vai kontroles pasākumi;

               4)

               “liels drošības incidents” – drošības incidents, ar ko saistībā, racionāli apsverot apstākļus, varētu iestāties nāve, tiktu nodarīts smags ievainojums vai bojājums, būtisks kaitējums Parlamenta īpašumam vai tiktu pārtraukta Parlamenta spēja nodrošināt pamata darbības;

               5)

               “kārtība” – situācija, kurā tiek nodrošināta Parlamenta netraucēta darbība, Parlamenta cieņa, drošība Parlamenta telpās un Parlamenta aprīkojuma funkcionēšana;

               6)

               “kārtības apdraudējums” – atgadījums vai persona, ar ko saistībā, racionāli apsverot apstākļus, Parlamentā varētu mazināties kārtības līmenis, ja netiktu veikti attiecīgi reaģēšanas vai kontroles pasākumi;

               7)

               “drošums” – negadījumu novēršana un reaģēšana uz tiem, ugunsgrēka novēršana un reaģēšana uz to, kā arī neatliekamā palīdzība un evakuācija no ēkām;

               8)

               “steidzamība” – neatliekamas rīcības nepieciešamība, reaģējot uz drošības incidentu;

               9)

               “drošības risks” – kombinācija, kas izriet no drošības apdraudējuma potenciālajām sekām un varbūtības, ka attiecīgais apdraudējums varētu atkārtoties;

               10)

               “riska kontrole” – ikviens drošības pasākums, ar ko, racionāli apsverot apstākļus, varētu efektīvi mazināt drošības risku, veicot drošības incidenta novēršanas, mazināšanas vai nepieļaušanas pasākumus;

               11)

               “riska novēršana” – drošības pasākumi, ar ko, argumentēti apsverot apstākļus, varētu mazināt drošības incidenta iespējamību;

               12)

               “riska mazināšana” – drošības pasākumi, ar ko, racionāli apsverot apstākļus, varētu mazināt drošības incidenta sekas;

               13)

               “ierobežotas piekļuves zona” – zona, kurai piekļuve ir ierobežota, izmantojot elektroniskos caurlaižu lasītājus, elektroniskās slēdzenes vai citas ierīces;

               14)

               “aktīvi” – visa kustamā manta Parlamenta telpās;

               15)

               “telpas” – visas Parlamenta darbības vietas, tostarp ēkas, biroji, telpas un cita platība, kā arī komunikācijas un informācijas sistēmu atrašanās vietas, kurās Parlaments veic pastāvīgas vai pagaidu darbības;

               16)

               “trauksmes stāvoklis” – drošības pasākumu kopums, ar ko paredzēts nodrošināt īpašu, konkrētajam drošības apdraudējumam atbilstīgu aizsardzības līmeni;

               17)

               “standarta drošības pasākumi” – drošības pasākumu kopums, ko piemēro katram trauksmes stāvokļa līmenim un kas saskaņots ar attiecīgajiem drošības pasākumiem, kādus piemēro citās Savienības iestādēs ar tādu pašu trauksmes līmeni;

               18)

               “fakultatīvi drošības pasākumi” – papildu pasākumu kopums, ko Parlaments var piemērot katram trauksmes līmenim nolūkā efektīvāk un elastīgāk reaģēt uz Parlamenta identificētajiem riskiem.

         2. pants
   Mērķis
   Šā lēmuma mērķis ir:

               —

               noteikt tiesisko regulējumu attiecībā uz drošību Parlamentā, ietverot drošības jomā piemērojamos pamatprincipus,

               —

               noteikt tiesisko regulējumu attiecībā uz drošumu Parlamentā, kā arī

               —

               noteikt par drošību atbildīgo organizāciju Parlamentā un tās pienākumus, kā arī Parlamenta drošības iestāžu uzdevumu.

         3. pants
   Darbības joma
   1.   Šo lēmumu piemēro visām Parlamenta telpām Savienībā un ārpus tās. Ja Parlamentam ir kopīgas telpas ar citām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, šā lēmuma piemērošanu īsteno, apspriežoties ar citām attiecīgajām Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām.
   2.   Neskarot jebkādus īpašus noteikumus, ko piemēro konkrētām darbinieku grupām, šo lēmumu piemēro deputātiem, Parlamenta darbiniekiem, pakalpojumu sniedzējiem un to darbiniekiem, stažieriem un ikvienai citai personai, kurai ir piekļuve Parlamenta telpām.
   3.   Neskarot dalībvalstu tiesību aktus, šo lēmumu ārpus Parlamenta telpām piemēro darbiniekiem, kuri Parlamenta uzdevumā nodrošina Parlamenta priekšsēdētāja personisko apsardzi, ciktāl tas attiecas uz šādu apsardzi.
   4.   Šo lēmumu nepiemēro kiberdrošībai.
   5.   Šo lēmumu nepiemēro konfidenciālas informācijas apstrādei un aizsardzībai, izņemot drošības pielaides procedūrai un iespējamo konfidencialitātes pārkāpumu izmeklēšanai.
   6.   Šo lēmumu nepiemēro attiecībā uz darbības nepārtrauktību pārvaldību, kā to Prezidijs apstiprinājis 2016. gada 9. maijā.
   7.   Šo lēmumu nepiemēro deputātu vai Parlamenta darbinieku drošībai oficiālu misiju laikā, izņemot Parlamenta priekšsēdētāju.
   8.   Šo lēmumu nepiemēro noteikumiem par caurlaidēm Parlamenta Reglamenta 116.a panta nozīmē.
   4. pants
   Deputātu biroji
   Drošības un drošuma ģenerāldirektorāta (DG SAFE) piekļuve deputātu birojiem ir pieļaujama tikai saistībā ar drošības incidentu novēršanu un reaģēšanu uz tiem, kā noteikts šā lēmuma 18., 19 un 27.–29. pantā.
   5. pants
   Principi
   1.   Šā lēmuma īstenošana notiek saskaņā ar Līgumiem, jo īpaši Pamattiesību hartu un 7. protokolu “Par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā”, kā arī piemērojamiem dalībvalstu tiesību aktiem.
   2.   Saskaņā ar šo lēmumu veiktie pasākumi neskar dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu kompetences, Parlamenta Reglamentu, Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu un Civildienesta noteikumu 86. pantu un IX pielikumu.
   3.   Ja šajā lēmumā nav sniegti īpaši noteikumi, Parlaments savās telpās un ēkās piemēro tās dalībvalsts noteikumus par drošību, jo īpaši ugunsdrošību, kurā konkrētās telpas un ēkas atrodas.
   4.   Drošība un drošums Parlamentā ir balstīts uz likumības, proporcionalitātes, pārskatatbildības un efektivitātes principiem.
   5.   Likumības princips norāda uz vajadzību šā lēmuma īstenošanā stingri ievērot tiesisko regulējumu un atbilstību tiesiskajām prasībām.
   6.   Ikvienu ar fiziskām personām saistītu drošības pasākumu veic atklāti, izņemot gadījumus, ja tas, racionāli apsverot apstākļus, situāciju var pasliktināt. Personas, kurām piemēro attiecīgo drošības pasākumu, iepriekš tiek informētas par šādas piemērošanas iemesliem un pasākuma iespējamo ietekmi, izņemot gadījumu, kad šādas informācijas sniegšana, racionāli apsverot apstākļus, var pasliktināt attiecīgā pasākuma iedarbību. Šādā gadījumā personai, kurai piemēro attiecīgo drošības pasākumu, par to paziņo pēc tam, kad vairs nepastāv risks, ka attiecīgā drošības pasākuma iedarbība varētu pasliktināties.
   7.   Drošības iestāžu pilnvaru, kā arī spēka pielietojums konkrētā drošības pasākuma izpildē ir proporcionāls drošības riskam.
   6. pants
   Organizācija
   1.   Saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 22. panta 5. punktu atbildīgais par Parlamenta drošību ir Parlamenta priekšsēdētājs.
   2.   Saskaņā ar šo lēmumu DG SAFE ģenerālsekretāra uzdevumā nodrošina drošību un drošumu Parlamenta telpās. Lai nodrošinātu drošību un drošumu, ģenerālsekretārs var izdot norādījumus drošības un drošuma ģenerāldirektoram.
   3.   Parlamenta priekšsēdētājs var uzdot darbiniekiem īstenot norādījumus, kuru mērķis ir kādā īpašā situācijā atjaunot drošību un kārtību Parlamenta telpās.
   4.   Ja kāds deputāts traucē normālu plenārsēdes norisi, ģenerālsekretārs var lūgt palīdzību DG SAFE, un attiecīgi tiek piemēroti Parlamenta Reglamenta 165. panta 3. punktā paredzētie pasākumi.
   5.   DG SAFE uzdevumu pildīšanā palīdz Drošības pārvaldības koordinācijas komiteja.
   7. pants
   Drošības un drošuma ģenerāldirektorāta uzdevumi
   1.   DG SAFE:

               —

               nodrošina pienācīgu drošības, drošuma un kārtības līmeni, kā arī personu, ēku un aktīvu aizsardzību, novēršot drošības un drošuma incidentus Parlamenta telpās un reaģējot uz tiem,

               —

               piemēro saskaņotu, integrētu pieeju, nodrošinot personu, ēku un aktīvu aizsardzību pienācīgā līmenī, kas ir samērīgs ar identificētajiem riskiem,

               —

               veicina un nostiprina Parlamenta drošības kultūru, nodrošina efektīvu drošību, uzlabo Parlamenta drošības pārvaldību, paplašina tīklus un sadarbību ar attiecīgajām iestādēm Savienības, valstu un starptautiskā līmenī un uzlabo drošības pasākumu uzraudzību un kontroli,

               —

               organizē Parlamenta priekšsēdētāja personisko apsardzi,

               —

               izstrādā visaptverošu riska novērtēšanas metodiku, veic analīzes un riska novērtējumus un iesaka ģenerālsekretāram pasākumus, kas nepieciešami, lai novērstu vai mazinātu ar identificētajiem drošības incidentiem vai apdraudējumiem saistītos riskus, kā arī pārrauga šādu pasākumu īstenošanu,

               —

               iesaistās ar drošību saistītā aprīkojuma vai ar drošību saistīto arhitektūras plānu pasūtīšanā un novērtēšanā. Pirms šāda aprīkojuma un plānu galīgās apstiprināšanas un atļaušanas apspriežas ar DG SAFE.

         2.   Ja par Eiropas Parlamenta pārstāvniecības biroju drošību atbild vai to pārvalda citas Savienības iestādes, struktūras, biroji vai aģentūras, DG SAFE pārbauda, vai attiecīgais drošības līmenis ir vismaz līdzvērtīgs Parlamenta nodrošinātajam līmenim.
   3.   Pēc deputātu un attiecīgo darbinieku pieprasījuma DG SAFE ir kontaktpunkts attiecībā uz iepriekšējām drošības pārbaudēm un drošības pielaidēm un nodrošina nepieciešamo saziņu ar valsts kompetentajām iestādēm, apmainās ar informāciju ar citām Savienības iestādēm un īsteno pieprasījumu apstrādes iekšējo procedūru. Šādas procedūras ir saskaņā ar attiecīgajiem divpusējiem nolīgumiem, kas noslēgti starp Parlamentu un dalībvalstu drošības iestādēm, un Iestāžu nolīgumiem, kas noslēgti starp Parlamentu un citām Savienības iestādēm.
   4.   Paredzot Parlamenta drošību ietekmējošus apdraudējumus un incidentus vai reaģējot uz tiem, DG SAFE iesaka ģenerālsekretāram piemēroto trauksmes līmeni, kā arī šādu situāciju pārvaldībai nepieciešamos pasākumus.
   5.   DG SAFE ierosina ģenerālsekretāram drošuma stratēģiju.
   8. pants
   Pilnvarotie darbinieki
   1.   Tikai tiem darbiniekiem, kurus individuāli pilnvarojis ģenerālsekretārs, kurš minētās pilnvaras deleģē Drošības un drošuma ģenerāldirektoram, var saskaņā ar attiecīgo darbinieku konkrētajiem pienākumiem un uz laiku, kurā viņi veic šos pienākumus, uzticēt pilnvaras veikt vienu vai vairākus šādus pasākumus:

               a)

               nēsāt un pielietot dienesta ieročus;

               b)

               veikt drošības izmeklēšanas;

               c)

               veikt papildu noskaidrošanu.

         2.   Reaģējot uz konkrētajām situācijām un nepārkāpjot šā lēmuma darbības jomu un īstenošanas noteikumus, Drošības un drošuma ģenerāldirektors var izdot dienesta norādījumus, kuri piemērojami visiem darbiniekiem, kas veic attiecīgos uzdevumus, un kuros norādīti atļautie drošības pasākumi.
   9. pants
   DG SAFE darbinieku pienākumu izpilde
   1.   DG SAFE darbinieki negaida individuālas pavēles no saviem vadītājiem attiecībā uz drošības pasākumu izvēli, ja ir nepieciešama steidzama rīcība, ar nosacījumu, ka piemērotie drošības pasākumi ir ietverti šajā lēmumā.
   2.   Pret DG SAFE darbiniekiem nekādi nevēršas saistībā ar viņu pienākumu izpildi, izņemot gadījumus, kad viņi rīkojušies ārpus mandāta darbības jomas, dienesta norādījumiem vai pārkāpuši tiesību aktus.
   10. pants
   Pienākums nodrošināt atbilstību un sadarboties
   1.   Šo lēmumu un tā īstenošanas noteikumus, kā arī pasākumus, kurus pilnvarotie darbinieki veikuši to piemērošanā, ievēro obligāti.
   2.   Pēc pieprasījuma visi darbinieki, tostarp pakalpojumu sniedzēji un viņu darbinieki, kā arī stažieri un arī apmeklētāji un viesi, sadarbojas ar DG SAFE, lai tas varētu pildīt savu uzdevumu.
   3.   Ja neievēro šo lēmumu, tā īstenošanas noteikumus, kā arī pasākumus, kuri veikti to piemērošanā, var tikt piemēroti disciplinārsodi saskaņā ar Līgumiem, Parlamenta Reglamenta 11. un 166. pantu, Civildienesta noteikumiem, kā arī līgumsodi vai tiesvedība, kā noteikts valstu tiesību aktos un normatīvos.
   11. pants
   Uzdevumu deleģēšana līgumslēdzējai pusei
   Papildu drošības un drošuma uzdevumus, ko tiesisku, tehnisku vai operatīvu iemeslu dēļ Parlaments nevar veikt pats, var deleģēt trešai pusei saskaņā ar Parlamenta iekšējiem noteikumiem un procedūrām. Šādi uzdevumi var ietvert, bet ne tikai, pārmeklēšanu ar speciāli apmācītiem suņiem, elektronisku pārmeklēšanu, ugunsdrošības pakalpojumus, bīstamu materiālu un priekšmetu apstrādi, pamestu vai bīstamu transportlīdzekļu aizvākšanu un ārējo drošības darbinieku palīdzību īpašu notikumu laikā. Tomēr šādu uzdevumu veikšanu var uzticēt vienīgi Parlaments.
   2. NODAĻA

      TRAUKSMES STĀVOKĻI

   12. pants
   Trauksmes stāvokļa līmeņi
   1.   Trauksmes līmeņus apzīmē ar krāsu kodiem. BALTĀ krāsa atbilst zemākajam apdraudējuma līmenim; DZELTENĀ, ORANŽĀ un SARKANĀ krāsa atbilst paaugstināta apdraudējuma līmeņiem:

               —

               “BALTO” trauksmes līmeni piemēro, ja nav identificēts nekāds konkrēts apdraudējums vai incidents, kas ietekmē drošību Parlamentā,

               —

               “DZELTENO” trauksmes līmeni piemēro, ja identificēti drošību ietekmējoši apdraudējumi vai notiek incidenti, kas var nelabvēlīgi ietekmēt Parlamentu vai tā darbību,

               —

               “ORANŽO” drošības līmeni piemēro, ja Parlamenta identificēti drošību ietekmējoši apdraudējumi vai notiek incidenti, kas rada draudus drošībai un ir vērsti pret Parlamentu, tā darbību vai pasākumiem, pat ja nav identificēts konkrēts objekts, mērķis vai uzbrukuma laiks,

               —

               “SARKANO” trauksmes līmeni piemēro, ja konstatēti drošību ietekmējoši tūlītēja uzbrukuma draudi, kuru mērķis ir Parlaments vai tā darbība.

         2.   Pirms īstenošanas pasākumu pieņemšanas, kā minēts šā lēmuma 32. pantā par trauksmes stāvokļa līmeņiem, ģenerālsekretārs mutiski informē Prezidiju par paredzētajiem pasākumiem.
   13. pants
   Lēmums par trauksmes stāvokļa līmeni
   1.   Pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma un ņemot vērā DG SAFE ieteikumus Parlamenta priekšsēdētājs:

               a)

               apspriežas ar citām Savienības iestādēm, kuru telpas atrodas tajās pašās dalībvalstīs, kurās Parlamenta telpas, citām attiecīgajām Savienības struktūrām un uzņēmējām dalībvalstīm un trešām valstīm un lemj par trauksmes stāvokļa līmeņiem un darba vietām, kurās šos līmeņus piemēro;

               b)

               lemj, kādi fakultatīvi drošības pasākumi būtu jāpiemēro un vai tādi būtu jāpiemēro vispār;

               c)

               informē Prezidija locekļus par visiem saskaņā ar šo pantu pieņemtajiem lēmumiem.

         2.   Ģenerālsekretāra uzdevumā DG SAFE:

               a)

               īsteno lēmumus par trauksmes stāvokļa līmeni Parlamenta telpās;

               b)

               steidzamības gadījumā pieņem 1. punkta a) un b) apakšpunktā izklāstītos lēmumus. Pēc attiecīgo pasākumu pieņemšanas Drošības un drošuma ģenerāldirektors pēc iespējas drīz informē Parlamenta priekšsēdētāju un ģenerālsekretāru par pasākumiem un to pieņemšanas iemesliem;

               c)

               pastāvīgi uzrauga drošības apdraudējumus un riskus, lai pārliecinātos par piemērotā trauksmes stāvokļa līmeņa atbilstīgumu.

         3.   Par trauksmes stāvokļa lēmumu īstenošanu Parlamenta pārstāvniecības birojos atbild attiecīgā pārstāvniecības biroja vadītājs.
   4.   Steidzamības gadījumā un saskaņā ar šo lēmumu Parlamenta pārstāvniecības biroju vadītāji var veikt papildu drošības pasākumus. Par šādiem pasākumiem nekavējoties informē ģenerālsekretāru un Drošības un drošuma ģenerāldirektoru.
   14. pants
   Komunikācija saistībā ar trauksmes stāvokļa līmeņiem
   1.   Publiskās zonās trauksmes stāvokļa līmeņu noradīšanai izmanto krāsu kodu sistēmu.
   2.   Ja trauksmes stāvokļa līmenis mainās, Parlamenta priekšsēdētājs informē deputātus un Parlamenta darbiniekus par pasākumiem, kas ietekmē Parlamenta darbības. Par pieņemtajiem pasākumiem informē arī citas Savienības iestādes un attiecīgās valsts kompetentās iestādes.
   3. NODAĻA

      DROŠĪBAS INCIDENTU NOVĒRŠANA

   15. pants
   Riska novērtējums
   Lai novērstu drošības incidentus, DG SAFE:

               —

               novērtē ar Parlamenta ģenerālsekretariāta darbinieku konkrēto funkciju pildīšanu saistīto drošības risku un Parlamenta telpās esošo personu drošības risku,

               —

               apspriežas ar attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem un novērtē Parlamenta telpu un aktīvu drošības risku,

               —

               saistībā ar Parlamenta telpās un to tuvumā rīkoto pasākumu drošību ierosina piemērotus pasākumus ģenerālsekretāram vai attiecīgajam dienestam.

         16. pants
   Piekļuves kontrole
   1.   Lai novērstu drošības incidentus, DG SAFE var veikt visu personu, tostarp deputātu, kā arī preču un aktīvu drošības pārbaudi, pirms tie nonāk un kamēr paliek Parlamenta telpās, un jo īpaši var veikt šādas darbības:

               —

               pārbaudīt ikvienas personas identitāti, kura vēlas iekļūt vai jau atrodas Parlamentā,

               —

               personām, kuras nav Parlamenta darbinieki, veikt iepriekšēju pārbaudi, pirms tām tiek atļauta iekļūšana Parlamenta telpās, lai konstatētu, vai šīs personas nerada drošības apdraudējumu.
               Šajā nolūkā DG SAFE, nodrošinot spēkā esošo personas datu aizsardzības tiesību aktu ievērošanu, var izmantot ikvienu Parlamentam pieejamu informācijas avotu, ņemot vērā attiecīgo avotu uzticamību, un var piekļūt konkrētajiem datiem, kas ir Parlamenta rīcībā par attiecīgajām personām,

               —

               vizuāli un ar tehniskiem līdzekļiem pārbaudīt personas, transportlīdzekļus, aprīkojumu un preces pie Parlamenta ieejām. Šādas pārbaudes var ietvert personīgās bagāžas un pasta sūtījumu apskati,

               —

               piemērot iekļuves kontroles sistēmu personām un transportlīdzekļiem, kas vēlas iekļūt Parlamenta telpās,

               —

               reģistrēt personu, transportlīdzekļu, preču un aprīkojuma iekļuvi un izeju no Parlamenta telpām un Parlamenta telpu ierobežotas piekļuves zonām,

               —

               novērst nepiederošu personu, transportlīdzekļu un preču iekļuvi Parlamenta telpās.

         2.   Ja netiek ievēroti 1. punktā noteiktie pasākumi, iekļuvi Parlamenta telpās var atteikt.
   17. pants
   Personiskā apsardze

      DG SAFE veic piemērotus operatīvos pasākumus, lai nodrošinātu Parlamenta priekšsēdētāja personisko apsardzi, un šajā nolūkā sadarbojas ar Parlamenta priekšsēdētāja personālo biroju, Parlamenta Protokola dienestu un uzņēmējas dalībvalsts vai attiecīgās trešās valsts iestādēm. Pēc tam, kad DG SAFE veicis riska novērtējumu, Parlamenta priekšsēdētājs var uzdot, lai citām personām, tostarp deputātiem, Parlamenta telpās nodrošinātu personisko apsardzi.
   4. NODAĻA

      REAĢĒŠANA UZ DROŠĪBAS INCIDENTIEM

   18. pants
   Aizdomas par drošības incidentu
   1.   Ja pastāv pamatotas aizdomas par drošības incidentu, DG SAFE veic visus nepieciešamos pārbaudes pasākumus. Ja pastāv pamatotas aizdomas par lielu drošības incidentu, Drošības un drošuma ģenerāldirektors nekavējoties informē ģenerālsekretāru, kurš savukārt var uzdot DG SAFE pārbaudīt Parlamenta ēkas un aktīvus. Lai veiktu minēto uzdevumu, DG SAFE var sadarboties ar valstu iestādēm.
   2.   DG SAFE nekavējoties informē ģenerālsekretāru par veiktajiem pasākumiem. Ja ir iesaistīti deputāti, ģenerālsekretārs informē Parlamenta priekšsēdētāju.
   19. pants
   Drošības incidenta rašanās
   1.   Ja noticis drošības incidents, DG SAFE veic visus nepieciešamos pasākumus, lai efektīvi izbeigtu incidentu. Šajā ziņā tas jo īpaši var veikt šādus pasākumus:

               —

               liegt iekļuvi Parlamenta telpās personai, kura apdraud drošību, vai apsardzes pavadībā likt šādai personai atstāt Parlamenta telpas,

               —

               konfiscēt, aizvākt, iznīcināt un nodot valsts iestādēm objektus, kas apdraud drošību,

               —

               nekavējoties veikt Parlamenta telpās esošo personu aizsardzību, jo īpaši izdodot saistošus norādījumus ēkās esošajām personām. Pēc šādu pasākumu veikšanas pilnvarotie darbinieki nekavējoties informē savu vadību un gaida turpmākos norādījumus,

               —

               pārbaudīt Parlamenta telpas, tostarp deputātu birojus, ja šāda pārbaude ir nepieciešama, lai aizkavētu, novilcinātu vai apturētu drošības incidentu.

         2.   DG SAFE veic visus nepieciešamos pasākumus, lai saglabātu ar Parlamentā notikušo drošības incidentu saistītos pierādījumus, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar valsts iestādēm.
   3.   DG SAFE nekavējoties informē ģenerālsekretāru par veiktajiem pasākumiem. Ja ir iesaistīti deputāti, ģenerālsekretārs informē Parlamenta priekšsēdētāju.
   20. pants
   Ziņojums par drošības incidentu
   Ja noticis liels drošības incidents vai ārkārtas gadījums, DG SAFE sagatavo ziņojumu ar incidenta kopsavilkumu. Ziņojumu nosūta ģenerālsekretāram. Ja ir iesaistīti deputāti, ģenerālsekretārs ziņojumu nosūta Parlamenta priekšsēdētājam.
   5. NODAĻA

      DIENESTA IEROČI

   21. pants
   Vispārīgi principi
   Dienesta ieroču izvietošanai, nēsāšanai, glabāšanai un pielietošanai ir jābūt saskaņā ar šo lēmumu, tā īstenošanas pasākumiem un attiecīgajiem noteikumiem:

               —

               to uzņēmēju dalībvalstu vai trešo valstu tiesību aktos, kuru teritorijā atrodas Parlamenta darba vieta vai telpas,

               —

               jebkurā citā valsts tiesību aktā, ko piemēro konkrētajā gadījumā, piemēram, ja drošības darbinieki pavada Parlamenta priekšsēdētāju ārpus uzņēmējām dalībvalstīm vai trešām valstīm,

               —

               starptautiskajās publiskajās tiesībās.

         22. pants
   Atļauja nēsāt dienesta ieroci
   Pildot uzdevumu, nēsāt un pielietot dienesta ieroci drīkst tikai pilnvarotie darbinieki un darbinieki, kuriem šāda atļauja piešķirta saskaņā ar 24. pantu. Izņemot 24. pantā minētajos gadījumos, ieročiem ir jābūt dienesta ieročiem, kurus Parlaments izsniedzis individuālā kārtā un ar kuriem nedrīkst mainīties kolēģu starpā, izņemot ārkārtas gadījumos.
   23. pants
   Dienesta ieroču izvietošana un pielietošana
   Darbinieki, kuri pilnvaroti nēsāt un pielietot dienesta ieroci, šādus ieročus drīkst pielietot vienīgi pašaizsardzībai vai citu personu aizsardzībai pret tūlītēju apdraudējumu, kas tāds ir vai, racionāli apsverot apstākļus, tiek par tādu uzskatīts, vai nāves vai smaga ievainojuma gadījumā, vai tāda smaga nozieguma novēršanai, kas saistīts ar nopietnu dzīvības apdraudējumu. Darbinieku reakcijai ir jābūt proporcionālai vajadzībai aizsargāt sevi un citas personas. Pilnvarotie darbinieki sevi attiecīgi identificē un nepārprotami brīdina par savu nodomu pielietot dienesta ieroci, izņemot gadījumus, kad šāda rīcība pakļautu viņus nevajadzīgam riskam vai tā rīkoties būtu nepiemēroti vai bezjēdzīgi, ņemot vērā incidenta apstākļus.
   24. pants
   Bruņotu ārējo drošības darbinieku klātbūtne Parlamenta telpās
   1.   Valstu un valdību vadītājus un Savienības iestāžu un attiecīgo starptautisko organizāciju (2) pārstāvjus var pavadīt divi bruņoti ārējie drošības darbinieki. Parlamenta priekšsēdētājs pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma un ņemot vērā DG SAFE ieteikumu var atļaut, lai šādas delegācijas pavadītu papildu bruņotie ārējie drošības darbinieki, un var arī atļaut, lai citus apmeklētājus pavadītu bruņoti ārējie drošības darbinieki.
   2.   Visus pieprasījumus izvietot bruņotus ārējos drošības darbiniekus iesniedz rakstveidā un laikus DG SAFE ģenerāldirektoram. Pirms tiek piešķirta atļauja izvietot attiecīgos darbiniekus, DG SAFE ikvienam bruņotajam ārējam drošības darbiniekam paziņo konkrētos izvietošanas nosacījumus un uzdevuma izpildes noteikumus.
   3.   Ģenerālsekretārs informē par visiem gadījumiem, kad Parlamenta telpās izvietoti bruņoti ārējie drošības darbinieki.
   25. pants
   Dienesta ieroča izvilkšanas vai pielietošanas sekasZiņošana un palīdzība
   1.   Ikviens darbinieks, kurš izvelk vai pielieto dienesta ieroci, nekavējoties informē Drošības un drošuma ģenerāldirektoru un rakstveidā sagatavo ziņojumu par attiecīgo incidentu. Drošības un drošuma ģenerāldirektors par incidentu nekavējoties informē ģenerālsekretāru, kurš savukārt informē Parlamenta priekšsēdētāju. Ģenerālsekretārs nekavējoties sāk incidenta iekšēju izmeklēšanu un informē Parlamenta priekšsēdētāju par izmeklēšanas rezultātiem.
   2.   Ģenerālsekretārs nodrošina, ka ikviens darbinieks, kurš, pildot savus pienākumus, izvelk vai pielieto dienesta ieroci, var saņemt nepieciešamo medicīnisko vai psiholoģisko atbalstu.
   6. NODAĻA

      IZPILDE

   26. pants
   Drošības pasākumu ievērošanas izpilde
   1.   Ja ir jāatjauno kārtība Parlamenta telpās vai jānovērš drošības incidents, DG SAFE darbinieki, kuriem uzticēts attiecīgais uzdevums, nolūkā nodrošināt piemērojamo drošības pasākumu ievērošanas izpildi var pielietot samērīgu spēku, nepārkāpjot šā lēmuma darbības jomu un jo īpaši noteikumus par dienesta ieroču pielietošanu.
   2.   Pildot savus pienākumus, DG SAFE darbinieki pēc iespējas cenšas izmantot citus pieejamos līdzekļus un tikai pēc tam pielietot spēku vai dienesta ieročus saskaņā ar šo lēmumu un piemērojamiem valsts tiesību aktiem.
   3.   Ja, paklausot augstākas amatpersonas pavēlei, kāds darbinieks ir pielietojis spēku un dienesta ieroci, kā rezultātā ir iestājusies kādas personas nāve vai gūts smags ievainojums, tad gadījumā, ja ierosināta disciplinārlieta vai tiesvedība, nevar aizbildināties ar pavēles pildīšanu, ja šāda pavēle nepārprotami bijusi nelikumīga vai ar to nepārprotami pārkāpti drošuma standarti, un attiecīgajam darbiniekam ir bijusi iespēja atteikties pavēli pildīt. Attiecīgajām augstākajām amatpersonām, kuras devušas šādas nelikumīgas pavēles, piemēro disciplinārsodus.
   7. NODAĻA

      DROŠĪBAS IZMEKLĒŠANA UN PAPILDU NOSKAIDROŠANA

   27. pants
   Drošības izmeklēšana
   1.   Pēc paziņošanas ģenerālsekretāram DG SAFE saistībā ar drošības incidenta apstākļu noskaidrošanu var veikt drošības izmeklēšanu, lai nepieļautu līdzīgus incidentus nākotnē.
   Ciktāl drošības izmeklēšana attiecas uz deputātiem, pirms tam ir jāsaņem apstiprinājums no Parlamenta priekšsēdētāja.
   2.   Drošības izmeklēšana var ietvert tikai šādus pasākumus:

               —

               ieejas un izejas reģistra datu, CCTV ierakstu, saziņas reģistru un līdzīgu datu, kā minēts Regulā (EK) Nr. 45/2001, un citu informācijas avotu pārbaudes,

               —

               iepriekšējas pārbaudes,

               —

               liecības no ikvienas personas, kura spēj precizēt faktus,

               —

               pierādījumu saglabāšanu un incidenta notikuma vietas norobežošanu,

               —

               uzraudzības pasākumu veikšanu.

         3.   Darbinieki, kuri pilnvaroti veikt drošības izmeklēšanu, rīkojas objektīvi un neatkarīgi.
   4.   DG SAFE ziņo ģenerālsekretāram par drošības izmeklēšanu, ko veic saistībā ar drošības incidenta apstākļu noskaidrošanu.
   28. pants
   Papildu noskaidrošana
   1.   Pēc paziņošanas ģenerālsekretāram un neskarot citu kompetento dienestu kompetences vai norādījumus DG SAFE pēc iekšējo struktūru pieprasījuma var veikt papildu noskaidrošanu, kurā izmeklē iesaistīto personu rīcību un kuras rezultātā var tikt ierosinātas administratīvas lietas, disciplinārlietas, civiltiesiski procesi vai kriminālprocesi. Ja papildu noskaidrošanu pieprasa ārējas struktūras, pirms tam ir jāsaņem apstiprinājums no ģenerālsekretāra.
   Ciktāl papildu noskaidrošana attiecas uz deputātiem, pirms tam ir jāsaņem apstiprinājums no Parlamenta priekšsēdētāja.
   2.   Papildu noskaidrošanu var veikt tikai pēc tādas iekšējas vai ārējas struktūras pieprasījuma, kura ir kompetenta administratīvās lietās, disciplinārlietās, civiltiesiskos procesos vai kriminālprocesos, izņemot gadījumus, kad steidzamības dēļ šāds pieprasījums vēl nav oficiāli saņemts.
   Šādos gadījumos veic tikai pierādījumu vākšanu, ko apkopo 29. panta 6. punktā minētajā ziņojumā.
   3.   Struktūra, kas pieprasa papildu noskaidrošanu, precizē pilnvaras, definējot noskaidrošanas mērķi un veicamos pasākumus.
   4.   Veicot papildu noskaidrošanu, DG SAFE var vienīgi:

               —

               palīdzēt vai sniegt atbalstu noskaidrošanā, ko par kādu deputātu sācis Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 166. pantu,

               —

               palīdzēt vai sniegt atbalstu noskaidrošanā, ko sākusi iecēlējiestāde nolūkā pārbaudīt, vai kāds darbinieks vai bijušais darbinieks ir pārkāpis Civildienesta noteikumu 86. pantā paredzētos pienākumus,

               —

               palīdzēt vai sniegt atbalstu noskaidrošanā, ko sācis kompetentais deleģētais kredītrīkotājs attiecībā uz to pakalpojumu sniedzēju un viņu darbinieku rīcību, kuriem ir piekļuve Parlamenta ēkām un aktīviem vai Parlamenta apstrādātai informācijai,

               —

               palīdzēt vai sniegt atbalstu noskaidrošanā, ko par klasificētas Savienības informācijas nozaudēšanu vai nesankcionētu izpaušanu sācis Parlamenta priekšsēdētājs, ja šādā informācijas nozaudēšanā vai nesankcionētā izpaušanā ir iesaistīts kāds deputāts, vai – ja iesaistīta kāda cita persona – ko sācis ģenerālsekretārs saskaņā ar Prezidija 2013. gada 15. aprīļa lēmuma “Noteikumi par rīcību ar konfidenciālu informāciju Eiropas Parlamentā” 14. pantu,

               —

               sadarboties ar dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, kuras veic izmeklēšanu, tostarp pretizlūkošanas un terorisma apkarošanas pasākumus,

               —

               sadarboties ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai saskaņā ar praktiskajiem nosacījumiem, par kuriem panākta vienošanās ar minēto iestādi,

               —

               sadarboties ar uzņēmēju dalībvalstu un trešo valstu iestādēm, kuras veic lietas faktisko izmeklēšanu.

         29. pants
   Izmeklēšanas pasākumi saistībā ar papildu noskaidrošanu
   1.   Saistībā ar papildu noskaidrošanu DG SAFE veic tikai tos izmeklēšanas pasākumus, kas ietilpst saņemtajā mandātā un atbilst kompetentās iekšējās vai ārējās struktūras attiecīgajai izmeklēšanas pilnvaru darbības jomai. Kompetentā iestāde pēc iespējas precīzāk norāda veicamos uzdevumus.
   2.   Šajā ziņā un saskaņā ar minētajiem nosacījumiem DG SAFE var:

               —

               norobežot notikuma vietas un saglabāt pierādījumus,

               —

               lūgt palīdzību jebkuram Parlamenta ierēdnim vai citam darbiniekam, vai ārējai pusei, ar kuru Parlaments noslēdzis līgumu,

               —

               dokumentēt liecības no ikvienas personas, kura spēj precizēt faktus,

               —

               iekļūt ikvienā telpā Parlamenta objektos vai darba vietās, uz kurām neattiecas īpaši noteikumi, un veikt pārbaudes uz vietas, tostarp personu pārbaudes,

               —

               piekļūt dokumentiem un attiecīgajai informācijai, ja tas ir nepieciešami izmeklēšanai.

         3.   Papildu izmeklēšanas gaitā nosūtītajai vai saņemtajai informācijai neatkarīgi no informācijas veida piemēro dienesta noslēpumu.
   4.   Nopratināšanu var filmēt vai ierakstīt ar nosacījumu, ka nopratināmā persona par to iepriekš ir informēta un ka ir veikti visi nepieciešamie un atbilstīgie pasākumi, lai nodrošinātu personas datu konfidencialitāti.
   5.   Personas, par kurām sākta izmeklēšana vai kuras kādā vēlākā posmā var tikt iesaistītas izmeklēšanā, nekavējoties tiek informētas par sākto izmeklēšanu. Minēto informācijas sniegšanu var atlikt, ja tās sniegšana varētu apdraudēt izmeklēšanu vai ja ir jāpiemēro izmeklēšanas procedūras, kas ietilpst valsts tiesu iestāžu kompetencē, un izmeklēšanas nolūkos ir jāievēro pilnīga slepenība.
   6.   Pēc izmeklēšanas pabeigšanas DG SAFE iesniedz ziņojumu ģenerālsekretāram. Ziņojumā izklāsta attiecīgās lietas faktus un apstākļus un vajadzības gadījumā ierosina veicamos drošības un drošuma pasākumus. Par konkrētu personu gūtie pierādījumi nav uzskatāmi par galīgiem, pirms attiecīgajai personai nav sniegta iespēja paskaidrot savāktos faktus.
   7.   Ģenerālsekretārs ziņojumu nosūta iekšējai vai ārējai struktūrai, kas sniegusi pieprasījumu. Ja ir iesaistīti deputāti, ģenerālsekretārs ziņojuma kopiju nosūta Parlamenta priekšsēdētājam.
   8. NODAĻA

      NOBEIGUMA NOTEIKUMI

   30. pants
   Sakari ar uzņēmējām dalībvalstīm un trešām valstīm, valstu iestādēm, citām Savienības iestādēm un starptautiskām struktūrām
   Neskarot citu Parlamenta dienestu kompetences un atbildību, DG SAFE nodrošina ārējus sakarus ar:

               a)

               citu Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru drošības un drošuma departamentiem jautājumos, kas saistīti ar personu, ēku un aktīvu drošību un drošumu Parlamentā;

               b)

               dalībvalstu, trešo valstu un starptautisko organizāciju un struktūru drošības, drošuma, izlūkošanas un apdraudējuma novērtēšanas dienestiem, tostarp valsts drošības un drošuma iestādēm, visos jautājumos, kas skar drošību un drošumu Parlamentā;

               c)

               policijas, ugunsdzēsības un citiem glābšanas dienestiem visos standarta un ārkārtas jautājumos, kas skar Parlamenta drošību un drošumu; kā arī

               d)

               citu Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru, un starptautisko struktūru drošības un drošuma departamentiem nolūkā apmainīties ar paraugprakses pieredzi un attiecīgā gadījumā veicināt koordināciju, tostarp attiecīgo iestāžu darbinieku apmācības jomā.

         31. pants
   Eiropas Parlamenta deputātu sūdzību izskatīšanas mehānisms
   Deputāts, kurš uzskata, ka šis lēmums attiecībā pret viņu nav ticis pareizi piemērots, to var paziņot Parlamenta priekšsēdētājam. Parlamenta priekšsēdētājs izskata šo jautājumu un – ja uzskata par vajadzīgu iejaukties – attiecīgi rīkojas.
   32. pants
   Īstenošanas noteikumi
   Eiropas Parlamenta ģenerālsekretārs var pieņemt šā lēmuma īstenošanas noteikumus.
   33. pants
   Atcelšana
   Prezidija pieņemtie 2001. gada 1. un 3. oktobra, 2002. gada 16. decembra un 2004. gada 25. februāra lēmumi par drošību tiek atcelti.
   34. pants
   Stāšanās spēkā un publicēšana
   Šis lēmums stājas spēkā 2018. gada 17. martā.

      (1)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (2)  Eiropadome, ES Ministru padome, ES Komisija, Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), Eiropas Centrālā banka, NATO, SVF, ANO, Pasaules Banka, PTO.


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/319 (2018. gada 27. februāris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas Revīzijas komitejas 26. sesijā attiecībā uz dažiem grozījumiem Konvencijā par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem un tās papildinājumos

text:
               5.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 62/10

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/319
   (2018. gada 27. februāris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas Revīzijas komitejas 26. sesijā attiecībā uz dažiem grozījumiem Konvencijā par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem un tās papildinājumos
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu kopā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Savienība saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES (1) pievienojās 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (“COTIF konvencija”).

               (2)

                  COTIF konvenciju piemēro visas dalībvalstis, izņemot Kipru un Maltu.

               (3)

               Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Revīzijas komiteja (“Revīzijas komiteja”) tika izveidota saskaņā ar COTIF konvencijas 13. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Paredzams, ka Revīzijas komiteja savā 26. sesijā, kura notiks no 2018. gada 27. februāra līdz 1. martam, lems par dažiem grozījumiem COTIF konvencijā, kā arī dažos tās papildinājumos, proti, E papildinājumā (“Vienveida noteikumi attiecībā uz līgumu par infrastruktūras izmantošanu starptautiskajā dzelzceļa satiksmē” – CUI), F papildinājumā (“Vienveida noteikumi tādu tehnisko standartu apstiprināšanai un vienotu tehnisko priekšrakstu pieņemšanai, kas piemērojami izmantošanai starptautiskajā satiksmē paredzētajiem dzelzceļa materiāliem” – APTU) un G papildinājumā (“Vienveida noteikumi attiecībā uz starptautiskajā satiksmē izmantojamo dzelzceļa materiālu tehnisko atzīšanu” – ATMF).

               (4)

               Revīzijas komiteja 26. sesijā lems arī par jauna H papildinājuma pieņemšanu par vilcienu drošu ekspluatāciju starptautiskajā satiksmē.

               (5)

               Revīzijas komitejas reglamenta grozījumu mērķis ir atjaunināt dažus noteikumus, kuri ir jāatjaunina tāpēc, ka COTIF konvencijai 2011. gadā pievienojās Savienība, jo īpaši noteikumus, kas reglamentē reģionālās organizācijas tiesības balsot un kvoruma noteikšanu.

               (6)

                  COTIF konvencijas grozījumu mērķis ir uzlabot un atvieglot COTIF konvencijas pārskatīšanas procedūru, lai varētu konsekventi un ātri izdarīt grozījumus COTIF konvencijā un tās papildinājumos, kā arī novērst pašreizējās ilgstošās pārskatīšanas procedūras nelabvēlīgo ietekmi, tostarp risku, ka pastāvēs OTIF Revīzijas komitejas un Ģenerālās asamblejas pieņemto grozījumu iekšēja nesaskaņotība, kā arī ārēja nesaskaņotība, jo īpaši ar Savienības tiesībām.

               (7)

               E papildinājuma (CUI) grozījumu mērķis ir precizēt CUI vienveida noteikumu piemērošanas jomu, lai nodrošinātu minēto noteikumu sistēmiskāku piemērošanu to paredzētajam mērķim, t. i., starptautiskajā dzelzceļa satiksmē, piemēram, kravas koridoros vai starptautiskajos pasažieru vilcienos.

               (8)

               F papildinājuma (APTU) un G papildinājuma (ATMF) grozījumu mērķis ir panākt OTIF noteikumu un Savienības noteikumu saskaņošanu, jo īpaši, ņemot vērā to, ka 2016. gadā Savienība pieņēma ceturto dzelzceļa tiesību aktu paketi.

               (9)

               Jaunais H papildinājums ir paredzēts, lai uzlabotu sadarbspēju ārpus Savienības robežām, balstoties uz saskaņotiem kritērijiem, ko valsts iestādes izmanto, izsniedzot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem drošības sertifikātus kā pierādījumu, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi spēj droši ekspluatēt vilcienus attiecīgajā valstī.

               (10)

               Lielākā daļa ierosināto grozījumu atbilst Savienības tiesībām un stratēģiskajiem mērķiem, tāpēc Savienībai tie būtu jāatbalsta. Par dažiem grozījumiem vēl jāturpina apspriesties Savienībā, un tie Revīzijas komitejas 26. sesijā būtu jānoraida.

               (11)

               Tāpēc Savienības nostājas Revīzijas komitejas 26. sesijā pamatā vajadzētu būt šā lēmuma pielikumam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem 26. sesijā, uz ko sanāk Revīzijas komiteja, kura izveidota saskaņā ar 1980. gada 9. maija Konvenciju par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu, pamatā ir šā lēmuma pielikums.
   2.   Savienības pārstāvji Revīzijas komitejā drīkst vienoties par nelielām izmaiņām šā lēmuma pielikumā minētajos dokumentos bez jauna Padomes lēmuma.
   2. pants
   Revīzijas komitejas lēmumu pēc tā pieņemšanas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 27. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Padomes Lēmums 2013/103/ES (2011. gada 16. jūnijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (OV L 51, 23.2.2013., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      1.   IEVADS

         OTIF Ģenerālsekretariāts ir sasaucis COTIF99 Revīzijas komitejas 26. sesiju, kas notiks no 2018. gada 27. februāra līdz 1. martam Bernē, Šveicē. Dokumenti, kas attiecas uz darba kārtības punktiem, ir pieejami OTIF tīmekļa vietnē, sekojot šādai saitei: http://otif.org/en/?page_id=126.
      2.   PIEZĪMES PAR DARBA KĀRTĪBAS PUNKTIEM

         1. darba kārtības punkts – Sanāksmes atklāšana un kvoruma noteikšana

         Dokuments(-i): nav

         Kompetence: Savienības (dalīta)

         Balsstiesību izmantošana: neattiecas

         Nostāja: nav

         2. darba kārtības punkts – Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka ievēlēšana

         Dokuments(-i): nav

         Kompetence: Savienības (dalīta)

         Balsstiesību izmantošana: dalībvalstis

         Nostāja: nav

         3. darba kārtības punkts – Darba kārtības pieņemšana

         Dokuments(-i): LAW-17125-CR 26/3.1

         Kompetence: Savienības (dalīta un ekskluzīva)

         Balsstiesību izmantošana: Savienība

         Nostāja: Atbalstīt darba kārtības projekta pieņemšanu

         4. darba kārtības punkts – Reglamenta grozīšana

         Dokuments(-i): LAW-17125-CR 26/4

         Kompetence: Savienības (dalīta un ekskluzīva)

         Balsstiesību izmantošana: Savienība

         Nostāja: Atbalstīt ierosināto OTIF Revīzijas komitejas reglamenta grozījumu projektu, izņemot šādus punktus:

                  a)

                  reglamenta 9. panta 2. punktam vajadzētu paredzēt, ka “Termiņš ir 12 nedēļas, ja dokuments ir iesniegts visās trijās darba valodās.”; un

                  b)

                  tiek noraidītas izmaiņas reglamenta 9. panta 4. punktā par balsošanu, ja nav valodu versiju.

            Pašreizējā Revīzijas komitejas reglamenta redakcija ir senāka par Savienības pievienošanos COTIF konvencijai, tādēļ daži noteikumi ir novecojuši un tos nepieciešams atjaunināt. Konkrētāk, noteikumi, kas reglamentē Savienības balsstiesības un kvoruma noteikšanu (4., 20. un 21. pants), ir jāgroza, lai nodrošinātu atbilstību COTIF 38. pantam un ES un OTIF nolīgumam.

         5. darba kārtības punkts – Pamatkonvencijas daļēja pārskatīšana: COTIF pārskatīšanas procedūras grozījums

         Dokuments(-i): LAW-17126-CR 26/5

         Kompetence: Savienības (dalīta)

         Balsstiesību izmantošana: dalībvalstis

         Nostāja: Atbalstīt ierosināto konvencijas 34. panta pārskatīšanu nolūkā paredzēt noteiktu laikposmu (36 mēnešus), kurā stājas spēkā Ģenerālās asamblejas pieņemtie papildinājumu grozījumi, ietverot elastības klauzulu, kas ļauj šo termiņu atsevišķos gadījumos pagarināt, ja tā nolēmis COTIF 14. panta 6. punktā noteiktais Ģenerālās asamblejas vairākums.
      Priekšlikuma mērķis ir uzlabot un atvieglot COTIF konvencijas pārskatīšanas procedūru, lai varētu konsekventi un ātri izdarīt grozījumus konvencijā un tās papildinājumos, kā arī novērst pašreizējās ilgstošās pārskatīšanas procedūras nelabvēlīgo ietekmi, tostarp risku, ka pastāvēs Revīzijas komitejas un Ģenerālās asamblejas pieņemto grozījumu iekšēja nesaskaņotība, kā arī ārēja nesaskaņotība, jo īpaši ar Savienības tiesību aktiem. OTIF Sekretariāta ieteikumā bija atspoguļots viedoklis, kas valdīja attiecīgajā darba grupā, kura nodarbojās ar šo jautājumu; tika konstatēts, ka OTIF dalībniekiem būtu jāspēj transponēt pieņemtos grozījumus – tajā skaitā ar parlamenta procedūru starpniecību – trīs gadu laikā. Priekšlikums šķiet nepieciešams OTIF efektīvas funkcionēšanas un attīstības atbalstam.

         6. darba kārtības punkts – CIM vienveida noteikumu daļēja pārskatīšana – ģenerālsekretāra ziņojums

         Dokuments(-i): LAW-17126-CR 26/6

         Kompetence: Savienības (dalīta un ekskluzīva)

         Balsstiesību izmantošana: Savienība (ja notiek balsojums)

         Nostāja: Pieņemt ģenerālsekretāra ziņojumu zināšanai, sniegt informāciju par attiecīgām pašlaik notiekošām darbībām un notikumu attīstību, rosināt uz turpmāku darbu muitas un dzelzceļa transporta noteikumu saskarpunktu novērtēšanas jomā, atbalstīt juridisko ekspertu darba grupas izveidošanu vai alternatīva koordinācijas mehānisma izveidošanu pastāvošajās OTIF struktūrās saistībā ar muitas jautājumiem un kravas transporta dokumentu digitalizāciju.

         7. darba kārtības punkts – CUI vienveida noteikumu daļēja pārskatīšana

         Dokuments(-i): LAW-17128-CR 26/7.1; LAW-17129-CR 26/7.2

         Kompetence: Savienības (dalīta)

         Balsstiesību izmantošana: dalībvalstis

         Nostāja: Atbalstīt ierosinātos CUI 1. panta 1., 2. un 3. punkta (jauns aa) apakšpunkts un b), c) un g) apakšpunkta grozījumi), 5. panta 1. punkta, 5.a panta 1. un 2. punkta, 7. panta 2. punkta, 8. panta 1. un 2. punkta, 9. panta 1. punkta un 10. panta 3. punkta grozījumus un lūgt OTIF ģenerālsekretāru visus CUI vienveida noteikumu grozījumus iesniegt Ģenerālajai asamblejai lēmuma pieņemšanai.
      Svarīgākais grozījums pēc būtības ir paredzēts, lai precizētu CUI vienveida noteikumu darbības jomu, 3. pantā definējot jēdzienu “starptautiska dzelzceļa satiksme”, kas jāsaprot kā “satiksme, kam nepieciešams izmantot starptautisku vilcienu ceļu vai vairākus secīgus valsts vilcienu ceļus, kuri atrodas vismaz divās valstīs un kurus koordinē attiecīgie infrastruktūras pārvaldītāji”, un attiecīgi grozot 1. pantu (Darbības joma), vienlaikus saglabājot saikni ar CIV un CIM vienveida noteikumiem.
      Mērķis ir nodrošināt CUI vienveida noteikumu sistēmiskāku piemērošanu to paredzētajam mērķim, t. i., starptautiskajā dzelzceļa satiksmē. Revīzijas komitejai ierosinātais grozījuma projekts atbilst 2014. gada 10. decembrī, 2015. gada 8. jūlijā, 2015. gada 24. novembrī un 2016. gada 31. maijā kopā sanākušās OTIF ad hoc darba grupas darba rezultātā izstrādātajam kompromisa formulējumam. Komisija sniedza ieguldījumu rezultātā iegūtajā dokumentā, kas saskaņā ar COTIF konvencijas darbības jomu un mērķi (tā skar starptautiskos pārvadājumus) apstiprina CUI vienveida noteikumu piemērošanu starptautiskajā dzelzceļa satiksmē, kā noteikts jaunajā definīcijā.
      Komisija novērtējumā secināja, ka OTIF Sekretariāta ierosinātais 1. un 3. panta grozījumu projekts atbilst Savienības acquis definīcijām un noteikumiem, kas attiecas uz dzelzceļa infrastruktūras pārvaldību un koordināciju starp dzelzceļa infrastruktūras pārvaldītājiem (piemēram, Direktīvas 2012/34/ES (pārstrādātās redakcijas) 40., 43. un 46. pantam).
      Attiecībā uz OTIF Sekretariāta ierosināto 8. panta (Pārvaldītāja atbildība) grozījuma projektu secināts, ka tas būtībā ir redakcionāls un neietekmē noteikuma darbības jomu vai būtību. Ierosinātie 9. panta, kā arī 3., 5., 5.a, 7. un 10. panta grozījumu projekti ir vienīgi redakcionāli.

         8. darba kārtības punkts – Jauns H papildinājums par vilcienu drošu ekspluatāciju starptautiskajā satiksmē

         Dokuments(-i): LAW-17130-CR26/8/9/10; LAW-17131-CR26/8.1; LAW-17132-CR 26/8.2

         Kompetence: Savienības (ekskluzīva)

         Balsstiesību izmantošana: Savienība

         Nostāja:

      Atbalstīt (LAW-17131-CR26/8.1) jauna COTIF H papildinājuma par vilcienu drošu ekspluatāciju starptautiskajā satiksmē iesniegšanu Ģenerālajai asamblejai lēmuma pieņemšanai, ņemot vērā turpmāk izklāstīto (svītrojums – pārsvītrots; papildinājums – pasvītrots, attiecīgā gadījumā):

                  —

                  2. panta b) punktā “Certification Authority” (“sertifikācijas iestāde”) aizstāt ar “Safety Certification Authority” (“drošības sertifikācijas iestāde”). Šī aizstāšana būtu konsekventi jāīsteno visā tekstā. Vācu valodā ar “Sicherheitsbescheinigungsbehörde” aizstāt “Zertifizierungsbehörde”. Franču valodā ar “autorité de certification de sécurité” aizstāt “autorité de certification”.

                  —

                  4. panta 1. punktā pievienot teikumu “Drošības sertifikācijas iestāde un 6. panta 1. punktā minētā uzraudzības iestāde var būt divas dažādas struktūras vai var būt iekļautas vienā un tajā pašā organizācijā.”

                  —

                  6. panta 1. punktā pievienot teikumu “Uzraudzības iestāde un 4. panta 1. punktā minētā drošības sertifikācijas iestāde var būt divas dažādas struktūras vai var būt iekļautas vienā un tajā pašā organizācijā.”

                  —

                  8. panta 3. punktā grozīt tekstu, izsakot to šādā redakcijā: “Lai saskaņoti īstenotu šo vienveida noteikumu prasības, šo vienveida noteikumu pielikumos iekļauj:

                     (…)

                                 […]a)

                                 kopīgu drošības metodi drošības pārvaldības sistēmas prasībām, ko piemēro drošības sertifikācijas iestādes, izdodot drošības sertifikātus, un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji, izstrādājot, ieviešot, uzturot un uzlabojot savas drošības pārvaldības sistēmas;

                                 […]b)

                                 pārraudzības kopīgu drošības metodi, ko piemēro dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi […], infrastruktūras pārvaldītāji un par apkopi atbildīgās struktūras;

                                    c)

                                    nepieciešamās saites uz kopīgo drošības metodi riska izvērtēšanai un novērtēšanai, ko piemēro dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un par apkopi atbildīgās struktūras, dzelzceļa sistēmā izdarot jebkādas tehniskas, ekspluatācijas vai organizatoriskas izmaiņas;

                                 d)

                                 uzraudzības kopīgu drošības metodi, ko piemēro uzraudzības iestādes.”

                  —

                  2. panta f) punktā panākt redakcionālu uzlabojumu, proti, saskaņot ar Savienības terminoloģiju (vācu valodas versijā): ““Eisenbahnsystem” das Schienennetz in jedem Vertragsstaat, bestehend aus […]

                        Strecken
                     , Bahnhöfen, Drehscheiben und Terminals”.

                  —

                  7. panta 4. punktā panākt redakcionālu uzlabojumu (vācu valodas versijā): “Die am Betrieb von Zügen im internationalen Verkehr beteiligten Infrastrukturbetreiber und Eisenbahnunternehmen haben […]

                        ein

                     Sicherheitsmanagementsystem einzurichten und dessen korrekte Anwendung in Übereinstimmung mit diesen Einheitlichen Rechtsvorschriften zu kontrollieren.”

            Piekrist lūgt ģenerālsekretāru grozīt paskaidrojuma ziņojumu jaunā H papildinājuma atbalstam un iesniegt to Ģenerālajai asamblejai apstiprināšanai.
      Lai COTIF iekļautu jauno H papildinājumu, atbalstīt (LAW-17131-CR26/8.2) COTIF 2., 6., 20., 33. un 35. panta grozījumus un piekrist lūgt ģenerālsekretāru iesniegt tos Ģenerālajai asamblejai lēmuma pieņemšanai.
      Jaunā H papildinājuma projektā ir paredzēti noteikumi, ar ko reglamentē vilcienu drošu ekspluatāciju starptautiskajā satiksmē, lai COTIF saskaņotu ar Savienības acquis un atbalstītu savstarpēju izmantojamību ārpus Eiropas Savienības robežām. Ierosinātais teksts atbilst jaunās Drošības direktīvas (ES) 2016/798 un saistīto sekundāro tiesību aktu noteikumiem, izņemot dažas nelielas problēmas, kuras būtu risināmas saskaņā ar iepriekš izklāstītajiem ierosinājumiem. Kā minēts, daži COTIF konvencijas noteikumi arī jāgroza, lai iekļautu konvencijā šo jauno H papildinājumu.

         9. darba kārtības punkts – ATMF vienveida noteikumu daļēja pārskatīšana

         Dokuments(-i): LAW-17130-CR26/8/9/10; LAW-17133-CR26/9; LAW-17134-CR26/09-10

         Kompetence: Savienības (ekskluzīva)

         Balsstiesību izmantošana: Savienība

         Nostāja: Atbalstīt ATMF vienveida noteikumu daļēju pārskatīšanu saskaņā ar OTIF Sekretariāta ierosinājumu, ņemot vērā turpmāk izklāstīto (svītrojums – pārsvītrots; papildinājums – pasvītrots, attiecīgā gadījumā):

                  —

                  7. panta 1.a punktā grozīt tekstu, izsakot to šādā redakcijā: “Ritekļi atbilst UTP, ko piemēro atzīšanas, modernizācijas vai atjaunošanas pieteikuma iesniegšanas brīdī, saskaņā ar šiem vienveida noteikumiem

                        un ņemot vērā

                     UTP

                        piemērošanas migrācijas stratēģiju, kas noteikta

                     APTU

                        8. panta 2.a punktā un 8. panta 4. punkta f) apakšpunktā, kā arī

                     ATMF

                        7.a pantā paredzētās atkāpju iespējas
                     ; šo atbilstību nodrošina pastāvīgi, kamēr katrs riteklis tiek ekspluatēts.

                  —

                        CTE apsver vajadzību izstrādāt šo vienveida noteikumu pielikumu, kurā būtu noteikumi, kas ļauj pieteikuma iesniedzējiem jau pirms ritekļu atzīšanas, modernizācijas vai atjaunošanas pieteikuma iesniegšanas gūt lielāku juridisko noteiktību par piemērojamajām normām
                     .”

                  —

                  2. panta w) punktā grozīt definīciju un konsekventi visā tekstā (visu valodu versijās) lietot terminu “ritekļi”. Definīcijai būtu jāskan šādi: ““riteklis” ir dzelzceļa riteklis, kas piemērots kustībai pa dzelzceļa līnijām uz saviem riteņiem ar vilci vai bez vilces.” Visā tekstā būtu jālieto termins “riteklis(-ļi)”, nevis termins “dzelzceļa riteklis(-ļi)”, kas atrodams vairākās vietās.

                  —

                  5. pantā panākt redakcionālu uzlabojumu (vācu valodas versijā): aizstāt “Notifikation” ar “Notifizierung” tekstā “Jeder Vertragsstaat hat durch […]

                        Notifizierung […]
                     .”, kā arī “Die […]

                        Notifizierungen

                     können durch regionale Organisationen, die dem COTIF beigetreten sind, im Namen von Vertragsstaaten, die Mitglied der betreffenden Organisation sind, vorgenommen werden.”

                  —

                  10. pantā panākt redakcionālu uzlabojumu (vācu valodas versijā): aizstāt “Verzeichnis” ar “Dossier” tekstā “Wenn eine neue Betriebszulassung erforderlich ist, hat der Antragsteller dem betreffenden Vertragsstaat ein das Vorhaben beschreibendes […]

                        Dossier

                     zu übersenden.”, kā arī “Der Vertragsstaat hat seine Entscheidung spätestens vier Monate nach der Vorlage des voll-ständigen […]

                        Dossiers

                     durch den Antragsteller zu treffen”.

                  —

                  13. panta 1. punkta a) apakšpunktā panākt redakcionālu uzlabojumu (angļu un vācu valodas versijā): aizstāt “CTE” ar pilno komitejas nosaukumu tekstā “comply with the specifications adopted by the […]

                        Committee of Technical Experts
                     ;” (“atbilst […]

                        Tehnisko ekspertu komitejas

                     pieņemtajām specifikācijām;”) un “mit den vom […]

                        Fachausschuss für technische Fragen

                     angenommenen Spezifikationen übereinstimmen;”.

                  —

                  Pievienot šādu 14. pantu: “14. pants – Pielikumi un ieteikumi

                                 1.

                                 Tehnisko ekspertu komiteja lemj, vai pieņemt pielikumu vai noteikumu, kas to groza, saskaņā ar konvencijas 16. pantā, 20. pantā un 33. panta 6. punktā paredzēto procedūru. Lēmumi stājas spēkā saskaņā ar konvencijas 35. panta 3. un 4. punktu.

                                 2.

                                 Pieteikumu pielikuma vai noteikuma, kas to groza, pieņemšanai var iesniegt: a) jebkura līgumslēdzēja valsts; b) jebkura reģionāla organizācija, kas definēta ATMF 2. panta x) punktā; c) jebkura pārstāvoša starptautiska apvienība, kuras dalībniekiem pielikums ir nepieciešams ar to darbības īstenošanu saistītu drošības un ekonomisku apsvērumu dēļ.

                                 3.

                                 Par pielikumu izstrādi atbild Tehnisko ekspertu komiteja, kam palīdz attiecīgas darba grupas un ģenerālsekretārs un kas tos izstrādā, pamatojoties uz pieteikumiem, kuri iesniegti saskaņā ar 2. punktu.

                                 4.

                                 Tehnisko ekspertu komiteja var ieteikt paņēmienus un praksi, kas attiecas uz starptautiskajā satiksmē izmantoto dzelzceļa materiālu tehnisko atzīšanu.”

         ATMF vienveida noteikumi ir saderīgi ar Eiropas Savienības Savstarpējas izmantojamības direktīvas 2008/57/EK noteikumiem un ar daļu Drošības direktīvas 2009/49/EK. Pieņemot ceturto dzelzceļa tiesību aktu paketi, Savienība mainīja vairākus šā acquis noteikumus. Pamatojoties uz Komisijas veikto analīzi, OTIF Sekretariāts un attiecīgā darba grupa sagatavoja ATMF vienveida noteikumu 2., 3.a, 5., 6., 7., 10., 10.b, 11. un 13. panta grozījumus. Šie grozījumi ir nepieciešami, lai dažus terminus saskaņotu ar jaunajiem ES noteikumiem un ņemtu vērā dažas procesuālas izmaiņas ES, jo īpaši to, ka ES Dzelzceļu aģentūra būs kompetenta izsniegt ritekļu atļaujas. Ierosinātās izmaiņas neietekmē ATMF pamatkoncepciju.

         10. darba kārtības punkts – APTU vienveida noteikumu daļēja pārskatīšana

         Dokuments(-i): LAW-17130-CR26/8/9/10; LAW-17135-CR26/10; LAW-17134-CR26/09-10

         Kompetence: Savienības (ekskluzīva)

         Balsstiesību izmantošana: Savienība

         Nostāja: Atbalstīt COTIF F papildinājuma 8. panta grozījumu pieņemšanu un attiecīgā paskaidrojuma ziņojuma grozījumu apstiprināšanu.

         ATMF vienveida noteikumi ir saderīgi ar Savstarpējas izmantojamības direktīvas 2008/57/EK noteikumiem, jo īpaši tie, kas attiecas uz vienoto tehnisko priekšrakstu (UTP) saturu un to līdzvērtīgumu Eiropas Savienības savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS). Pieņemot ceturto dzelzceļa tiesību aktu paketi un jo īpaši Savstarpējas izmantojamības direktīvas (ES) 2016/797 pārstrādāto redakciju, Savienība mainīja vairākus šā acquis noteikumus. Pamatojoties uz Komisijas veikto analīzi, OTIF Sekretariāts un attiecīgā darba grupa izstrādāja APTU vienveida noteikumu grozījumus nolūkā nodrošināt arī turpmāku saskanību ar Savienības tiesībām. Grozījumi skar APTU vienveida noteikumu 8. pantu un paredz pievienot UTP saturam divas iedaļas, kas ir līdzvērtīgas ES SITS. Šīs izmaiņas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu, ka turpmākie Eiropas Savienības SITS un COTIF UTP joprojām satura ziņā ir līdzvērtīgi. Ierosinātās izmaiņas neietekmē APTU pamatkoncepciju.

         11. darba kārtības punkts – Vispārīga diskusija par nepieciešamību saskaņot piekļuves nosacījumus

         Dokuments(-i): LAW-17130-CR26/11

         Kompetence: Savienības (dalīta)

         Balsstiesību izmantošana: Neattiecas

         Nostāja: nav

         12. darba kārtības punkts – Citi jautājumi

         Dokuments(-i): LAW-17130-CR26/12

         Kompetence: Savienības (dalīta)

         Balsstiesību izmantošana: dalībvalstis

         Nostāja: Neiebilst pret juridisko ekspertu darba grupas izveidošanu nolūkā atbalstīt un veicināt esošo OTIF struktūru darbību juridiskajā jomā un nodrošināt konvencijas efektīvu pārvaldību.

         13. darba kārtības punkts – CUV vienveida noteikumu daļēja pārskatīšana

         Dokuments(-i): LAW-17144-CR 26/13 (Šveices iesniegts priekšlikums)

         Kompetence: Savienības (dalīta)

         Balsstiesību izmantošana: dalībvalstis

         Nostāja: Iebilst pret CUV vienveida noteikumu 7. panta grozījuma priekšlikumu, ko Šveice iesniegusi izskatīšanai.

         CUV vienveida noteikumu 7. panta 1. punkts attiecas uz ritekļa turētāja un ritekļa lietotāja (dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma) atbildību tāda ritekļa izraisīta kaitējuma gadījumā, kura iemesls ir ritekļa defekts. Ierosinātais grozījuma projekts pievieno jaunu kritēriju attiecībā uz pierādīšanu, ka turētājs ir atbildīgs par ritekļa defekta izraisītu kaitējumu. Saskaņā ar pašreizējo CUV vienveida noteikumu 7. pantu, ja līgumslēdzējas puses to piemēro, ritekļa turētājs ir atbildīgs tikai tad, ja tiek pierādīts, ka ritekļa izraisītais kaitējums radies tāda bojājuma dēļ, pie kura tas ir vainojams. Ar grozījuma priekšlikumu, šķiet, tiek pievienots otrs kritērijs, saskaņā ar kuru turētājam jāpierāda, ka tas nav atbildīgs par defektu, kas bijis kaitējuma cēlonis.
      Pašreizējā CUV 7. panta 2. punktā noteikts, ka “līguma puses var vienoties par noteikumiem, ar kuriem atkāpjas no 1. punkta”. Uz šā pamata nozares uzņēmumi laikā no 2013. līdz 2016. gadam organizēja sarunas, kuru rezultātā tika panākta vienošanās, ko apstiprināja 600 dzelzceļa uzņēmumu un kas ļāva veikt nepieciešamos grozījumus vienotajā vagonu izmantošanas vispārējā līgumā (GCU), lai skaidrāk precizētu vagonu īpašnieku atbildību. Ar parakstīto vienošanos GCU tika ieviests jauns 27. pants, kas attiecas uz atbildības principu vagona nodarīta kaitējuma gadījumā, lai panāktu labāku līdzsvaru un visā nozarē radītu lielāku skaidrību par gadījumiem, kad vagons ir nodarījis kaitējumu. Ar to ievieš “vainas prezumpcijas” jēdzienu, kas ļauj iestāties turētāja atbildībai par ritekļa bojājumu, kuru izraisījis apkopes pienākuma pārkāpums. Šo grozījumu piemēro kopš 2017. gada 1. janvāra. Pašlaik lielākā daļa turētāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, kas darbojas Savienībā, piemēro GCU. Tāpēc Šveices priekšlikums nav nepieciešams, jo nozares uzņēmumu panāktās vienošanās ir pietiekamas, lai skaidri definētu turētāja un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pienākumus tāda kaitējuma gadījumā, ko izraisījis riteklis, uz kuru attiecas pārdošanas līgums. Nav pazīmju, kas liecinātu, ka šī vienošanās nespēj pienācīgi līdzsvarot attiecīgo pušu intereses. Turklāt priekšlikumā nav norādīts pārliecinošs izskaidrojums un pietiekams pamatojums ierosinātajiem grozījumiem.


               6.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 86/154

         P8_TA(2016)0245
   Revīzijas palātas locekļa iecelšana — Rimantas Šadžius

   Eiropas Parlamenta 2016. gada 7. jūnija lēmums par priekšlikumu iecelt Rimantas Šadžius par Revīzijas palātas locekli (C8-0126/2016 – 2016/0805(NLE))
   (Apspriešanās)
   (2018/C 086/28)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0126/2016),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 121. pantu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0183/2016),

               A.

               tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības;

               B.

               tā kā Budžeta kontroles komiteja 2016. gada 23. maija sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

               1.

               apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Rimantas Šadžius par Revīzijas palātas locekli;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.


title: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (ES, Euratom) 2018/335 (2018. gada 28. februāris), ar ko ieceļ amatā Tiesas tiesnešus un ģenerāladvokātus

text:
               7.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 64/1

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS (ES, Euratom) 2018/335
   (2018. gada 28. februāris),
   ar ko ieceļ amatā Tiesas tiesnešus un ģenerāladvokātus
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 253. un 255. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Četrpadsmit Tiesas tiesnešu un piecu ģenerāladvokātu pilnvaru termiņš beigsies 2018. gada 6. oktobrī. Būtu jāveic iecelšana šajos amatos laikposmam no 2018. gada 7. oktobra līdz 2024. gada 6. oktobrim.

               (2)

               Tiesas tiesnešu pilnvaru atjaunināšanai ir ierosināta Alexander ARABADJIEV kunga, Jean-Claude BONICHOT kunga, Thomas VON DANWITZ kunga, Carl Gustav FERNLUND kunga, Egila LEVITA kunga, Constantinos LYCOURGOS kunga, Jiří MALENOVSKÝ kunga un Alexandra PRECHAL kundzes kandidatūra. Tiesas ģenerāladvokātu pilnvaru atjaunināšanai ir ierosināta Yves BOT kunga un Maciej SZPUNAR kunga kandidatūra. Turklāt Tiesas tiesneses amatam ir ierosināta Lucia Serena ROSSI kundzes kandidatūra, bet Tiesas ģenerāladvokāta amatam ir ierosināta Giovanni PITRUZZELLA kunga kandidatūra.

               (3)

               Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par minēto kandidātu atbilstību Tiesas tiesneša un ģenerāladvokāta pienākumu veikšanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Par Tiesas tiesnešiem laikposmam no 2018. gada 7. oktobra līdz 2024. gada 6. oktobrim tiek iecelti:

               —

                  Alexander ARABADJIEV kungs,

               —

                  Jean-Claude BONICHOT kungs,

               —

                  Thomas VON DANWITZ kungs,

               —

                  Carl Gustav FERNLUND kungs,

               —

               Egils LEVITA kungs,

               —

                  Constantinos LYCOURGOS kungs,

               —

                  Jiří MALENOVSKÝ kungs,

               —

                  Alexandra PRECHAL kundze,

               —

                  Lucia Serena ROSSI kundze.

         2. pants
   Par Tiesas ģenerāladvokātiem laikposmam no 2018. gada 7. oktobra līdz 2024. gada 6. oktobrim tiek iecelti:

               —

                  Yves BOT kungs,

               —

                  Giovanni PITRUZZELLA kungs,

               —

                  Maciej SZPUNAR kungs.

         3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 28. februārī

            Priekšsēdētājs

         D. TZANTCHEV


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/340 (2018. gada 6. marts), ar ko izveido sarakstu ar projektiem, kurus attīstīs PESCO satvarā

text:
               8.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 65/24

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/340
   (2018. gada 6. marts),
   ar ko izveido sarakstu ar projektiem, kurus attīstīs PESCO satvarā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 46. panta 6. punktu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2017/2315 (2017. gada 11. decembris), ar ko izveido pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) un nosaka iesaistīto dalībvalstu sarakstu (1),
   ņemot vērā Vācijas Federatīvās Republikas, Spānijas Karalistes, Francijas Republikas un Itālijas Republikas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2017. gada 11. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/2315.

               (2)

               Minētā lēmuma 4. panta 2. punkta e) apakšpunktā paredzēts, ka Padomei jāpieņem lēmums vai ieteikums, ar ko izstrādā sarakstu ar projektiem, ko attīstīs pastāvīgās strukturētās sadarbības (PESCO) satvarā un kuros atspoguļo gan atbalstu spēju attīstīšanai, gan būtiska atbalsta sniegšanu līdzekļu un spēju ziņā kopējās drošības un aizsardzības politikas operācijām un misijām.

               (3)

               Dalībvalstis, kuras ir iesaistītas PESCO, 2017. gada 11. decembrī pieņēma deklarāciju, kurā apzināja sākotnējo sarakstu ar 17 projektiem, kuri īstenojami PESCO satvarā, balstoties uz iesniegtajiem projektu priekšlikumiem. Minētā deklarācija tika pieņemta sakarā ar oficiālu lēmumu, kas Padomei jāpieņem 2018. gada sākumā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 46. panta 6. punktu un Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 5. pantu.

               (4)

               Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 5. panta 2. punkta otrajā daļā ir paredzēts, ka katra atsevišķā projekta dalībnieku saraksts jāpievieno Padomes lēmumam, kas minēts 4. panta 2. punkta e) apakšpunktā.

               (5)

               Lai nodrošinātu konsekvenci, visu PESCO projektu īstenošana balstīsies uz kopēju pārvaldes noteikumu kopumu projektiem, ieskaitot inter alia noteikumus par novērotāju lomu attiecīgā gadījumā, kas pieņemami, ievērojot Lēmuma (KĀDP) 2017/2315 4. panta 2. punkta f) apakšpunktu, un ko iesaistītās dalībvalstis, kas piedalās atsevišķā projektā, vajadzības gadījumā varētu pielāgot minētajam projektam.

               (6)

               Tādēļ Padomei būtu jāpieņem lēmums, ar ko izveido sarakstu ar projektiem, kurus attīstīs PESCO satvarā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants

      PESCO satvarā attīsta šādus projektus:

               1)

               Eiropas Medicīnas komandcentrs;

               2)

               Eiropas drošs programmvadāms radio (ESSOR);

               3)

               loģistikas centru tīkls Eiropā un atbalsts operācijām;

               4)

               militārā mobilitāte;

               5)

               Eiropas Savienības Apmācības misiju kompetenču centrs (EUTM CC);

               6)

               Eiropas Armiju apmācības sertifikācijas centrs;

               7)

               enerģijas nodrošinājuma operatīvā funkcija (EOF);

               8)

               dislocējama militāra katastrofu seku likvidēšanas spēju pakete;

               9)

               jūras pretmīnu pasākumu (daļēji) autonomās sistēmas (MAS MCM);

               10)

               ostu un jūras uzraudzība un aizsardzība (HARMSPRO);

               11)

               jūras uzraudzības modernizēšana;

               12)

               kiberdraudu un kiberincidentu reaģēšanas informācijas apmaiņas platforma;

               13)

               kiberdrošības ātrās reaģēšanas vienības un savstarpēja palīdzība kiberdrošības jomā;

               14)

               KDAP misiju un operāciju stratēģiskā vadības un kontroles (C2) sistēma;

               15)

               kājnieku kaujas bruņumašīna / amfībijas tipa desanta transportlīdzeklis / viegli bruņots transportlīdzeklis;

               16)

               netiešās uguns atbalsts (EuroArtillery);

               17)

                  EUFOR operāciju bāze reaģēšanai krīzes situācijās (EUFOR CROC).

         2. pants
   Katra atsevišķā projekta dalībnieku saraksts ir tāds, kā izklāstīts pielikumā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 6. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  OV L 331, 14.12.2017., 57. lpp.

      PIELIKUMS

         Katra atsevišķā projekta dalībnieku saraksts

                  Projekts

                  Projekta dalībnieki

                              1.

                              Eiropas Medicīnas komandcentrs

                  Vācija, Čehijas Republika, Spānija, Francija, Itālija, Nīderlande, Rumānija, Slovākija, Zviedrija

                              2.

                              Eiropas drošs programmvadāms radio (ESSOR)

                  Francija, Beļģija, Vācija, Itālija, Nīderlande, Polija, Portugāle, Somija

                              3.

                              Loģistikas centru tīkls Eiropā un atbalsts operācijām

                  Vācija, Beļģija, Bulgārija, Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Kipra, Ungārija, Nīderlande, Slovēnija, Slovākija

                              4.

                              Militārā mobilitāte

                  Nīderlande, Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Vācija, Igaunija, Grieķija, Spānija, Francija, Horvātija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Ungārija, Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija

                              5.

                              Eiropas Savienības Apmācības misiju kompetenču centrs (EU TMCC)

                  Vācija, Beļģija, Čehijas Republika, Īrija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Rumānija, Zviedrija

                              6.

                              Eiropas Armiju apmācības sertifikācijas centrs

                  Itālija, Grieķija

                              7.

                              Enerģijas nodrošinājuma operatīvā funkcija (EOF)

                  Francija, Beļģija, Spānija, Itālija

                              8.

                              Dislocējama militāra katastrofu seku likvidēšanas spēju pakete

                  Itālija, Grieķija, Spānija, Horvātija, Austrija

                              9.

                              Jūras pretmīnu pasākumu (daļēji) autonomās sistēmas (MAS MCM)

                  Beļģija, Grieķija, Latvija, Nīderlande, Portugāle, Rumānija

                              10.

                              Ostu un jūras uzraudzība un aizsardzība (HARMSPRO)

                  Itālija, Grieķija, Spānija, Portugāle

                              11.

                              Jūras uzraudzības modernizēšana

                  Grieķija, Bulgārija, Īrija, Spānija, Horvātija, Itālija, Kipra

                              12.

                              Kiberdraudu un kiberincidentu reaģēšanas informācijas apmaiņas platforma

                  Grieķija, Spānija, Itālija, Kipra, Ungārija, Austrija, Portugāle

                              13.

                              Kiberdrošības ātrās reaģēšanas vienības un savstarpēja palīdzība kiberdrošības jomā

                  Lietuva, Spānija, Francija, Horvātija, Nīderlande, Rumānija, Somija

                              14.

                              KDAP misiju un operāciju stratēģiskā vadības un kontroles (C2) sistēma

                  Spānija, Vācija, Itālija, Portugāle

                              15.

                              Kājnieku kaujas bruņumašīna / amfībijas tipa desanta transportlīdzeklis / viegli bruņots transportlīdzeklis

                  Itālija, Grieķija, Slovākija

                              16.

                              Netiešās uguns atbalsts (EuroArtillery)

                  Slovākija, Itālija

                              17.

                                 EUFOR operāciju bāze reaģēšanai krīzes situācijās (EUFOR CROC)

                  Vācija, Spānija, Francija, Itālija, Kipra