title: Padomē sanākušo līgumslēdzēju pušu Lēmums ( 2007. gada 12. jūnijs ), ar ko pieņem noteikumus, lai īstenotu 6.a pantu Konvencijā par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvencija)

text:
               15.6.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 155/78

      PADOMĒ SANĀKUŠO LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU LĒMUMS

   (2007. gada 12. jūnijs),
   ar ko pieņem noteikumus, lai īstenotu 6.a pantu Konvencijā par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvencija)
   (2007/413/TI)
   EIROPOLA Konvencijas LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, Eiropas Savienības dalībvalstis,
   ņemot vērā Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvencija) (1), kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza minēto konvenciju (2), un jo īpaši tās 6.a panta otro daļu,
   ņemot vērā Valdes sagatavoto projektu un apspriedušās ar Apvienoto uzraudzības iestādi,
   tā kā:

               (1)

               Eiropola Konvencijas 6.a panta īstenošanas noteikumus var pieņemt Līgumslēdzējas puses, tiekoties Padomē.

               (2)

               Pieņemot šo lēmumu, Līgumslēdzējas puses ievēro savus pienākumus saskaņā ar Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvārī pieņemto Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi.

               (3)

               Tāpat Līgumslēdzējas puses ņem vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 1987. gada 17. septembra Ieteikumu Nr. R(87)15, ar ko reglamentē personas datu izmantošanu policijas jomā,

         IR PIEŅĒMUŠAS ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “personas dati” ir jebkāda informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; identificējama persona ir persona, ko var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši norādot personas kodu vai vienu vai vairākus faktorus, kas raksturīgi attiecīgās personas fiziskajai, fizioloģiskajai, garīgajai, ekonomiskajai, kultūras vai sociālajai identitātei;

               b)

               “personas datu apstrāde” (“apstrāde”) ir jebkāda darbība vai darbību kopums, ko automatizēti vai neautomatizēti veic ar personas datiem, piemēram, datu vākšana, reģistrēšana, organizēšana, uzglabāšana, pielāgošana vai mainīšana, iegūšana, apskate, izmantošana, izpaušana ar pārsūtīšanu, izplatīšana vai kāda cita darbība, darot tos pieejamus, saskaņošana vai apvienošana, bloķēšana, dzēšana vai iznīcināšana;

               c)

               “savāktas informācijas datorizēta sistēma” ir sistēma, kas minēta Eiropola Konvencijas 6. panta 1. punktā;

               d)

               “informācijas sistēma” ir sistēma, kas minēta Eiropola Konvencijas 7. panta 1. punktā;

               e)

               “analītiskā darba datne” ir datne, kas izveidota analīzes veikšanai, kā minēts Eiropola Konvencijas 10. panta 1. punktā;

               f)

               “dalībvalsts” ir Eiropola Konvencijas Līgumslēdzēja puse;

               g)

               “trešā persona” ir trešā valsts vai organizācija, kā minēts Eiropola Konvencijas 10. panta 4. punktā;

               h)

               “attiecīgi pilnvarots Eiropola ierēdnis” ir Eiropola darbinieks, ko Eiropola direktorāts ir norīkojis, lai apstrādātu personas datus, ko uzglabā saskaņā ar šo lēmumu.

         2. pants
   Darbības joma
   Šo lēmumu piemēro Eiropolam paziņotajiem personas datiem, lai noteiktu, vai šie dati ir vajadzīgi tā uzdevumu veikšanai un vai tos var ievadīt savāktās informācijas datorizētajā sistēmā, izņemot, ja tie ir:

               a)

               personas dati, ko informācijas sistēmā ievada saskaņā ar Eiropola Konvencijas 9. panta 1. punktu;

               b)

               personas dati, ko dalībvalstis vai trešās personas ir sniegušas, lai tos iekļautu kādā noteiktā analītiskā darba datnē, kā arī personas dati, ko analītiskajā darba datnē ievada saskaņā ar Eiropola Konvencijas 10. pantu.

         3. pants
   Piekļuve un izmantošana
   1.   Personas datiem, ko Eiropols apstrādā saskaņā ar šo lēmumu, var piekļūt vienīgi attiecīgi pilnvaroti Eiropola ierēdņi.
   2.   Neskarot Eiropola Konvencijas 13. pantu, personas datus, ko Eiropols apstrādā saskaņā ar šo lēmumu, izmanto vienīgi tam, lai noteiktu, vai šie dati ir vajadzīgi Eiropola uzdevumu veikšanai un vai tos var ievadīt savāktās informācijas datorizētajā sistēmā.
   4. pants
   Personas datu aizsardzības un datu drošības noteikumi
   1.   Apstrādājot personas datus saskaņā ar šo lēmumu, Eiropols ievēro Eiropola Konvencijā paredzētos personas datu aizsardzības un datu drošības noteikumus, jo īpaši tās 14. panta 3. punktu, 16. un 25. pantu, kā arī to īstenošanā pieņemtos noteikumus.
   2.   Ja Eiropols nolemj šādus datus iekļaut savāktās informācijas datorizētajā sistēmā vai arī tos dzēst vai iznīcināt, Eiropols par to informē datu sniedzēju dalībvalsti vai trešo personu.
   5. pants
   Personas datu uzglabāšanas termiņi
   1.   Lēmumu par personas datu izmantošanu saskaņā ar 3. panta 2. punktu pieņem pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 6 mēnešus pēc tam, kad Eiropols ir saņēmis šādus datus.
   2.   Ja šāds lēmums nav pieņemts, beidzoties 6 mēnešu termiņam, attiecīgos personas datus dzēš vai iznīcina, informējot par to datu sniedzēju dalībvalsti vai trešo personu.
   6. pants
   Atbildība
   1.   Eiropola atbildībā ir nodrošināt, lai tiktu ievērots šā lēmuma 3., 4., un 5. pants.
   2.   Pirms Eiropols saskaņā ar šo lēmumu sāk apstrādāt datus, tas informē Valdi un Apvienoto uzraudzības iestādi par to, kā tas plāno īstenot šo atbildību.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2007. gada 12. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         W. SCHÄUBLE

      (1)  OV C 316, 27.11.1995., 2. lpp.

      (2)  OV C 2, 6.1.2004., 1. lpp.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2003. gada 18. decembris), ar kuru groza 1. panta f) punktu 2001. gada 6. decembra Lēmumā ECB/2001/16 par iesaistīto dalībvalstu centrālo banku monetāro ienākumu sadali no 2002. finanšu gada (ECB/2003/22)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0022(01)

Oficiālais Vēstnesis L 009 , 15/01/2004 Lpp. 0039 - 0039

		Eiropas Centrālās bankas Lēmums(2003. gada 18. decembris),ar kuru groza 1. panta f) punktu 2001. gada 6. decembra Lēmumā ECB/2001/16 par iesaistīto dalībvalstu centrālo banku monetāro ienākumu sadali no 2002. finanšu gada(ECB/2003/22)(2004/48/EK)EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtus,un jo īpaši to 32. pantu,ņemot vērā 2001. gada 6. decembra Lēmumu ECB/2001/16 par iesaistīto dalībvalstu centrālo banku monetāro ienākumu sadali no 2002. finanšu gada [1],tā kā:(1) Lēmuma ECB/2001/16 1. panta f) apakšpunkts "kapitāla parakstīšanas atslēgu" definē, atsaucoties uz 1998. gada 1. decembra Lēmumu ECB/1998/13 par valstu centrālo banku procentuālajām daļām Eiropas Centrālās bankas kapitāla atslēgā [2].(2) 2003. gada 18. decembra Lēmums ECB/2003/17 par valstu centrālo banku procentuālajām daļām Eiropas Centrālās bankas kapitāla parakstīšanas atslēgā [3] no 2004. gada 1. janvāra atceļ Lēmumu ECB/1998/13 un nosaka jaunās, valstu centrālajām bankām (VCB) piemērojamās procentuālās daļas Eiropas Centrālās bankas (ECB) kapitāla parakstīšanas atslēgā (turpmāk tekstā — "kapitāla atslēgas procentuālās daļas").(3) Lai sadalītu to dalībvalstu VCB monetāros ienākumus, kas no 2004. finanšu gada ieviesušas euro, attiecīgi jāgroza 1. panta f) apakšpunkts Lēmumā ECB/2001/16. Lai turpmāk novērstu grozījumus Lēmumā ECB/2001/16 katru reizi, kad tiek koriģēta ECB kapitāla atslēga, šim grozījumam jāparedz termina "kapitāla parakstīšanas atslēga" vispārēja definīcija.(4) Lai panāktu to, ka ECB pirmā ceturkšņa ienākumi gadā, kurā piemēro piecgades korekciju, atbilst ECB ienākumiem, kurus sadala minētā ceturkšņa beigās, un lai nodrošinātu, ka ienākumus, kas gūti šā ceturkšņa janvārī, arī aprēķina, pamatojoties uz jaunajām kapitāla atslēgas procentuālajām daļām, ir vajadzīga atkāpe no Lēmuma ECB/2001/16 2. panta 1. punkta pirmās daļas noteikumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsGrozījumi Lēmumā ECB/2001/16Lēmumu ECB/2001/16 groza šādi.1. Lēmuma 1. panta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:"f) "kapitāla parakstīšanas atslēga" ir VCB daļas (izteiktas kā procentuālās daļas) ECB parakstītajā kapitālā, kuras iegūst, VCB piemērojot Statūtu 29.1. pantā minētās atslēgas procentuālās daļas, un kuras piemēro attiecīgajā finanšu gadā."2. Lēmuma 2. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:"Eurosistēmas iekšējos atlikumus no apgrozībā esošajām euro banknotēm par laikposmu no 1. janvāra līdz 31. janvārim pirmajā gadā, kurā piemēro piecgades korekciju saskaņā ar Statūtu 29.3. pantu, aprēķina, pamatojoties uz koriģēto kapitāla parakstīšanas atslēgu, ko piemēro atlikumiem no visām iepriekšējā gada 31. decembrī apgrozībā esošajām euro banknotēm".2. pantsNobeiguma noteikumi1. Šis lēmums stājas spēkā 2004. gada 1. janvārī.2. Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Frankfurtē pie Mainas, 2003. gada 18. decembrīECB Padomes vārdā —Jean-Claude Trichet[1] OV L 337, 20.12.2001., 55. lpp.[2] OV L 125, 19.5.1999., 33. lpp.[3] OV L 9, 15.1.2004., 27. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0468

Oficiālais Vēstnesis L 184 , 17/07/1999 Lpp. 0023 - 0026

		Padomes lēmums(1999. gada 28. jūnijs),ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [1](1999/468/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši 202. panta trešo ievilkumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [2],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [3],tā kā:(1) Dokumentos, kurus Padome pieņem, tai ir jāuztic Komisijai pilnvaras Padomes pieņemto tiesību normu ieviešanai; Padome var izvirzīt noteiktas prasības, kas attiecas uz šo pilnvaru īstenošanu; tā var arī paturēt tiesības īpašos un pamatotos gadījumos tieši īstenot ieviešanas pilnvaras.(2) Padome pieņēma Lēmumu 87/373/EK (1987. gada 13. jūlijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [4]; šajā lēmumā ir paredzēts ierobežots skaits procedūru šādu pilnvaru īstenošanai.(3) Deklarācijā Nr. 31, kas ir pievienota Starpvaldību konferences Nobeiguma aktam, kurā pieņēma Amsterdamas Līgumu, Komisiju aicina iesniegt Padomei ierosinājumu par Lēmuma 87/373/EEK grozījumiem.(4) Skaidrības labad tā vietā, lai grozītu Lēmumu 87/373/EEK, tiek uzskatīts par lietderīgāku aizstāt šo lēmumu ar jaunu lēmumu un atcelt Lēmumu 87/373/EEK.(5) Šā lēmuma pirmais mērķis, lai sasniegtu lielāku konsekvenci un skaidrību komitejas veida izvēlē, ir noteikt kritērijus, kas attiecas uz komitejas darba izvēli, saprotot, ka šādi kritēriji nav saistoši.(6) Šajā sakarā ir jāievēro vadības procedūra attiecībā uz vadības pasākumiem, piemēram, pasākumiem, kas attiecas uz kopējās lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku piemērošanu vai programmu izpildi, kuras būtiski ietekmē budžetu; šādus vadības pasākumus Komisijai būtu jāveic, izmantojot procedūru, kas nodrošina lēmumu pieņemšanu piemērotā termiņā; tomēr, ja par pasākumiem, kas nav steidzami, tiek ziņots Padomei, Komisijai būtu jāizmanto tās rīcības brīvība, lai atliktu pasākumu piemērošanu.(7) Attiecībā uz vispārējiem pasākumiem, kas ir paredzēti, lai piemērotu būtiskus pamataktu noteikumus, tostarp pasākumus par cilvēku veselības aizsardzību vai drošību, dzīvnieku vai augu aizsardzību, kā arī pasākumus, kas ir paredzēti, lai piemērotu vai atjauninātu dažus nebūtiskus pamataktu noteikumus, būtu jāievēro regulatīvā procedūra; šādi īstenošanas pasākumi būtu jāpieņem ar spēkā esošu procedūru, kas pilnībā atbilst Komisijas iniciatīvas tiesībām likumdošanas jautājumos.(8) Konsultēšanas procedūra būtu jāievēro visos gadījumos, kad to uzskata par vislietderīgāko; konsultāciju procedūru turpina izmantot tajos gadījumos, kuros to piemēro pašreiz.(9) Šā lēmuma otrais mērķis ir vienkāršot prasības Komisijai uzticēto ieviešanas pilnvaru īstenošanā, kā arī uzlabot Eiropas Parlamenta dalību tajos gadījumos, kad pamatakts, kas uztic ieviešanas pilnvaras Komisijai, tika pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru; atbilstoši ir uzskatīts par lietderīgu samazināt procedūru skaitu, kā arī precizēt tās saskaņā ar atbilstīgajām iesaistīto iestāžu pilnvarām, un īpaši, lai dotu Eiropas Parlamentam iespēju, ka tā uzskatus ņem vērā, attiecīgi Komisija vai Padome gadījumos, kad tā uzskata, ka attiecīgi komitejai iesniegtais pasākuma projekts vai Padomei iesniegtais priekšlikums saskaņā ar regulatīvo procedūru pārsniedz pamataktā noteiktās ieviešanas pilnvaras.(10) Šā lēmuma trešais mērķis ir uzlabot Eiropas Parlamenta informētību, nosakot, ka Komisijai tas ir regulāri jāinformē par komiteju darbu, ka Komisijai ir jānosūta dokumenti, kas ir saistīti ar komiteju darbībām, un jāinformē, kad Komisija nodod Padomei veicamos pasākumus vai pasākumu priekšlikumus.(11) Šā lēmuma ceturtais mērķis ir uzlabot sabiedrības informētību par komiteju darbu un tāpēc piemērot komitejām Komisijā piemērojamos principus un nosacījumus par dokumentu publiskumu, noteikt visu komiteju sarakstu, kuras palīdz Komisijai īstenot ieviešanas pilnvaras, un publicēt gada pārskatu par komiteju darbu, kā arī noteikt visas atsauces uz dokumentiem, kas ir saistīti ar komitejām, kas ir nosūtīti Eiropas Parlamentam publiskošanai reģistrā.(12) Šajā lēmumā nekādi netiek skartas īpašās komiteju procedūras, kas ir izveidotas, lai īstenotu kopējo komercpolitiku un Līgumā noteiktos konkurences noteikumus, kuru pamatā pašlaik nav Lēmums 87/373/EEK,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsIzņemot īpašus un pamatotus gadījumus, kad pamatakts paredz Padomei tiesības tieši īstenot dažas ieviešanas pilnvaras, šādas pilnvaras ir jāuztic Komisijai saskaņā ar atbilstīgajiem pamatakta noteikumiem. Šie noteikumi nosaka šādi uzticētu pilnvaru būtiskos elementus.Ja pamatakts uzliek īpašas procedūras prasības ieviešanas pasākumu pieņemšanai, šādām prasībām ir jāatbilst 3., 4., 5. un 6. pantā noteiktajām procedūrām.2. pantsDarba metožu izvēli ieviešanas pasākumu pieņemšanai nosaka šādi kritēriji:a) vadības pasākumi, tādi kā pasākumi, kas ir saistīti ar kopējās lauksaimniecības un kopējās zivsaimniecības politikas piemērošanu vai programmu izpildi, kuras būtiski skar budžetu, būtu jāpieņem ar vadības procedūru;b) vispārēji pasākumi, kas ir paredzēti, lai piemērotu būtiskus pamataktu noteikumus, tostarp pasākumus attiecībā uz cilvēku veselības aizsardzību vai drošību, dzīvnieku vai augu aizsardzību, būtu jāpieņem ar regulatīvu procedūru; ja pamatakts paredz, ka noteiktus nebūtiskus dokumenta noteikumus var precizēt vai atjaunināt ar ieviešanas procedūrām, šādus pasākumus pieņem ar regulatīvu procedūru;c) neskarot a) un b) punktu, konsultēšanās procedūru izmanto visos gadījumos, kad to uzskata par lietderīgāko.3. pantsKonsultēšanās procedūra1. Komisijai palīdz padomdevēja komiteja, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuru vada Komisijas pārstāvis.2. Komisijas pārstāvis iesniedz Komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības, vajadzības gadījumā par to balsojot.3. Atzinumu protokolē; turklāt katrai dalībvalstij ir tiesības prasīt, lai tās nostāju ieprotokolē.4. Komisija pievērš īpašu uzmanību komitejas atzinumam. Tā informē komiteju par to, kā tās atzinums ir ņemts vērā.4. pantsVadības procedūra1. Komisijai palīdz vadības komiteja, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.2. Komisijas pārstāvis komitejai iesniedz veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu termiņā, kuru priekšsēdētājs var noteikt atbilstīgi jautājuma steidzamībai. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas Līguma 205. panta 2. punktā paredzēts lēmumiem, kuri Padomei jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsu skaits komitejā ir tāds, kā noteikts minētajā pantā. Priekšsēdētājs nebalso.3. Komisija, neskarot 8. pantu, pieņem pasākumus, kuri jāpiemēro nekavējoties. Tomēr, ja šie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu, Komisija tūlīt par tiem paziņo Padomei. Šajā gadījumā Komisija var atlikt pasākumu piemērošanu, par ko tā ir pieņēmusi lēmumu, uz laiku, ko nosaka katrā pamataktā, bet kurš noteikti nepārsniedz trīs mēnešus no šāda paziņojuma dienas.4. Padome, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, var pieņemt atšķirīgu lēmumu 3. punktā noteiktajā termiņā.5. pantsRegulatīvā procedūra1. Komisijai palīdz regulatīvā komiteja, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.2. Komisijas pārstāvis komitejai iesniedz veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu termiņā, kuru priekšsēdētājs var noteikt atbilstīgi jautājuma steidzamībai. Atzinumu sniedz, pieņemot lēmumu ar tādu balsu vairākumu, kāds Līguma 205. panta 2. punktā paredzēts lēmumiem, kuri Padomei jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsu skaitu komitejā nosaka minētais pants. Priekšsēdētājs nebalso.3. Komisija, neskarot 8. pantu, pieņem paredzētos pasākumus, ja tie atbilst komitejas atzinumam.4. Ja paredzētie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu vai atzinums nav sniegts, Komisija tūlīt iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem un informē Eiropas Parlamentu.5. Ja Eiropas Parlaments uzskata, ka atbilstoši pamataktam, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, iesniegtais Komisijas priekšlikums pārsniedz pamataktā noteiktās ieviešanas pilnvaras, tas informē Padomi par savu nostāju.6. Padome, ja vajadzīgs, ņemot vērā visas šādas nostājas, var pieņemt lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu termiņā, ko nosaka katrā pamataktā, bet kurš noteikti nav ilgāks kā trīs mēneši pēc informācijas nodošanas dienas Padomei.Ja šajā termiņā Padome ar kvalificētu balsu vairākumu ir norādījusi, ka tā iebilst priekšlikumam, Komisija to izskata atkārtoti. Tā var iesniegt grozīto priekšlikumu Padomei, atkārtoti iesniegt priekšlikumu vai ierosināt tiesību akta projektu, pamatojoties uz Līgumu.Ja minētā termiņa beigās Padome nav pieņēmusi ierosināto ieviešanas aktu vai norādījusi iebildumus ieviešanas pasākumu priekšlikumā, ierosināto ieviešanas aktu pieņem Komisija.6. pantsDrošības procedūraŠādu procedūru var piemērot, ja pamatakts uztic Komisijai pilnvaras pieņemt lēmumus par drošības pasākumiem:a) Komisija informē Padomi un dalībvalstis par lēmumiem, kas pieņemti sakarā ar drošības pasākumiem. Var būt noteikts, ka pirms lēmuma pieņemšanas Komisija apspriežas ar dalībvalstīm saskaņā ar procedūrām, kuras nosaka katrā konkrētajā gadījumā;b) visas dalībvalstis var nosūtīt Komisijas lēmumu Padomei termiņā, kas jānosaka attiecīgajā pamataktā;c) Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt atšķirīgu lēmumu termiņā, kas ir jānosaka attiecīgajā pamataktā. Pretējā gadījumā pamataktā var noteikt, ka Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var apstiprināt, grozīt vai atcelt Komisijas pieņemto lēmumu, un, ja Padome nav pieņēmusi lēmumu iepriekšminētajā termiņā, uzskatīt, ka Komisijas lēmums ir atcelts.7. pants1. Katra komiteja apstiprina savu reglamentu pēc tās priekšsēdētāja priekšlikuma, pamatojoties uz standarta reglamentu, kuru publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Ciktāl vajadzīgs, esošās komitejas var pielāgot savus reglamentus standarta reglamentam.2. Principi un nosacījumi par dokumentu publiskumu, ko piemēro Komisija, attiecas uz komitejām.3. Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par komiteju darbu. Šajā sakarā tā saņem komiteju sanāksmju dienas kārtības, komitejās iesniegto pasākumu projektus dokumentu īstenošanai, kuri pieņemti ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, kā arī balsošanas rezultātus, sanāksmju protokolu kopsavilkumus un iestāžu un organizāciju sarakstus, no kurām dalībvalstis ir izraudzījušās savus pārstāvjus. Eiropas Parlamentu arī informē par to, ka Komisija nodod Padomei veicamos pasākumus vai priekšlikumus.4. Sešu mēnešu laikā pēc dienas, kad šis lēmums stājas spēkā, Komisija publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī visu komiteju sarakstu, kuras palīdz Komisijai ieviešanas pilnvaru īstenošanā. Šajā sarakstā attiecībā uz katru komiteju sīkāk norāda pamataktu(s), saskaņā ar kuru komiteja ir izveidota. Sākot no 2000. gada, Komisija publicē arī gada pārskatu par komiteju darbu.5. Norādes uz visiem dokumentiem, kas nosūtīti Eiropas Parlamentam saskaņā ar 3. punktu, publicē reģistrā, ko Komisija izveido līdz 2001. gadam.8. pantsJa rezolūcijā, kas nosaka pamatojumu, uz ko tā ir balstīta, Eiropas Parlaments norāda, ka ieviešanas pasākumu projekts, kura apstiprināšanu izskata un kurš ir iesniegts komitejai saskaņā ar pamataktu, kas apstiprināts saskaņā ar Līguma 251. pantu, varētu pārsniegt pamataktā noteiktās ieviešanas pilnvaras, Komisija atkārtoti pārbauda pasākuma projektu. Ņemot vērā rezolūciju un jau aizsāktās procedūras termiņu, Komisija var iesniegt komitejai jaunu pasākuma projektu, turpināt procedūru vai iesniegt priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei, pamatojoties uz Līgumu.Komisija informē Eiropas Parlamentu un komiteju par rīcību, ko tā paredz veikt attiecībā uz Eiropas Parlamenta rezolūciju, kā arī par šādas rīcības iemesliem.9. pantsLēmumu 87/373/EEK atceļ.10. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Luksemburgā, 1999. gada 28. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Naumann[1] Trīs apgalvojumi Padomes protokolā par šo lēmumu ir izklāstīti 17. jūnija OV C 203, 1. lappusē.[2] OV C 279, 8.9.1998., 5. lpp.[3] Atzinums izsūtīts 1999. gada 6. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[4] OV L 197, 18.7.1987., 33. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums ( 2006. gada 10. aprīlis ), lai noslēgtu Nolīgumu starp Starptautisko krimināltiesu un Eiropas Savienību par sadarbību un palīdzības sniegšanu

text:
               28.4.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 115/49

         PADOMES LĒMUMS
   (2006. gada 10. aprīlis),
   lai noslēgtu Nolīgumu starp Starptautisko krimināltiesu un Eiropas Savienību par sadarbību un palīdzības sniegšanu
   (2006/313/KĀDP)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2005. gada 25. aprīļa sanāksmē pieņēma lēmumu pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdz ĢS/AP un, vajadzības gadījumā, Komisija, saskaņā ar 24. pantu Līgumā par Eiropas Savienību sākt sarunas, lai Eiropas Savienība varētu noslēgt ar Starptautisko krimināltiesu nolīgumu par sadarbību un palīdzības sniegšanu.

               (2)

               Saņēmusi minēto pilnvarojumu, prezidentvalsts risināja sarunas par nolīgumu.

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Starptautisko krimināltiesu un Eiropas Savienību par sadarbību un palīdzības sniegšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Padome ņem vērā Komisijas nodomu darboties tā, lai sasniegtu nolīguma mērķus un prioritātes, attiecīgos gadījumos veicot atbilstīgus Kopienas pasākumus.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   5. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2006. gada 10. aprīlī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         U. PLASSNIK

    ---documentbreak---

               28.4.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 115/50

         NOLĪGUMS
   starp Starptautisko krimināltiesu un Eiropas Savienību par sadarbību un palīdzības sniegšanu
   STARPTAUTISKĀ KRIMINĀLTIESA,
   Turpmāk “Tiesa”,
   no vienas puses, un
   EIROPAS SAVIENĪBA,
   turpmāk “ES”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts,
   no otras puses,
   turpmāk “Puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka tiesiskuma nostiprināšanai un cilvēktiesību un humanitāro tiesību ievērošanai, kā arī miera saglabāšanai un starptautiskās drošības stiprināšanai ir jāpiešķir fundamentāla nozīme un prioritāte atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem un kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 11. pantā;
   ATZĪMĒJOT, ka Starptautiskās krimināltiesas Romas Statūti, kā arī statūti, kas reglamentē tās darbību, pilnībā atbilst Eiropas Savienības principiem un mērķiem;
   UZSVEROT to, cik svarīga ir tiesvedības darbība, kas ir saskaņā ar tiesiskumu un procesuālo taisnīgumu, jo īpaši atsaucoties uz Romas Statūtos izklāstītajām apsūdzēto tiesībām;
   ATZĪMĒJOT cietušo un liecinieku īpašo nozīmi Tiesas tiesvedībā un vajadzību veikt īpašus pasākumus, lai nodrošinātu viņu drošību un efektīvu līdzdalību saskaņā ar Romas Statūtiem;
   ATGĀDINOT, ka Eiropas Drošības stratēģija, ko Eiropadome pieņēmusi 2003. gada 12. decembrī, atbalsta starptautisku kārtību, kas balstīta uz efektīvu daudzpusēju sadarbību;
   PATUROT PRĀTĀ Padomes 2003. gada 16. jūnija Kopējo nostāju 2003/444/KĀDP par Starptautisko krimināltiesu, kā arī Padomes rīcības plānu par papildpasākumiem minētajai kopējai nostājai, un jo īpaši Starptautiskās krimināltiesas būtisko nozīmi, ierobežojot un novēršot nopietnus noziegumus, kas ir tās jurisdikcijā;
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Savienība ir apņēmusies atbalstīt Starptautiskās krimināltiesas efektīvu darbību un sekmēt vispārēju atbalstu tai, veicinot pēc iespējas lielāku līdzdalību Romas Statūtos;
   ATGĀDINOT, ka šis nolīgums jālasa saistībā un saskaņā ar Starptautiskās krimināltiesas Romas Statūtiem un Procedūras un pierādījumu reglamentu;
   ATGĀDINOT, ka Romas Statūtu 87. panta 6. punktā paredzēts, ka Tiesa var lūgt jebkuru starpvaldību organizāciju sniegt informāciju vai dokumentus, kā arī cita veida sadarbību un palīdzību, par kuru Tiesa var būt vienojusies ar šādu organizāciju un kura ir saskaņā ar tās kompetenci vai pilnvarām;
   ŅEMOT VĒRĀ, ka šis nolīgums attiecas uz sadarbību un palīdzības sniegšanu, ko savstarpēji veic Starptautiskā krimināltiesa un Eiropas Savienība un nevis Starptautiskā krimināltiesa un Eiropas Savienības dalībvalstis;
   ŅEMOT VĒRĀ, ka tādēļ Starptautiskajai krimināltiesai un Eiropas Savienībai būtu jāvienojas par sadarbības un palīdzības nosacījumiem, kas papildinātu Vienoto nostāju 2003/444/KĀDP, kā arī ES rīcības plānu par papildpasākumiem minētajai kopējai nostājai,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Nolīguma mērķis
   Šis nolīgums, ko slēdz Eiropas Savienība (“ES”) un Starptautiskā krimināltiesa (“Tiesa”) saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienību (“ES Līgums”) un Starptautiskās krimināltiesas Romas Statūtiem (“Statūti”), paredz nosacījumus ES un Tiesas sadarbībai un palīdzībai.
   2. pants
   Terminu definīcijas
   1.   Šajā nolīgumā “ES” ir Eiropas Savienības Padome (turpmāk “Padome”), Padomes ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis un Padomes Ģenerālsekretariāts, un Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk “Eiropas Komisija”). “ES” nav atsevišķas dalībvalstis.
   2.   Šajā nolīgumā “Tiesa” ir:

               a)

               Prezidijs;

               b)

               Apelāciju nodaļa, Iztiesāšanas nodaļa un Pirmstiesas nodaļa;

               c)

               Prokurora birojs;

               d)

               Kanceleja;

               e)

               Dalībvalstu asamblejas Sekretariāts.

         3. pants
   Dalībvalstu nolīgumi
   1.   Šo nolīgumu, tostarp jebkādus nolīgumus, kas noslēgti saskaņā ar šā nolīguma 11. pantu, nepiemēro Tiesas lūgumiem sniegt informāciju, ja tā nav ES dokumenti, tostarp ES klasificētie dokumenti, un ja tās izcelsme ir konkrētā dalībvalstī. Šādos gadījumos lūgumu iesniedz tieši attiecīgajai dalībvalstij.
   2.   Statūtu 73. pantu mutatis mutandis piemēro lūgumiem, ko Tiesa iesniedz ES saskaņā ar šo nolīgumu.
   4. pants
   Sadarbības un palīdzības pienākums
   ES un Tiesa vienojas, ka – lai atvieglinātu attiecīgo pienākumu efektīvu izpildi – tās saskaņā ar šo nolīgumu vajadzības gadījumā cieši sadarbojas un apspriežas par jautājumiem, kas abpusēji izraisa interesi, pilnībā ievērojot attiecīgos ES Līguma un Statūtu noteikumus. Lai veicinātu šo sadarbības un palīdzības pienākumu izpildi, Puses vienojas uzturēt atbilstīgu regulāru saziņu starp Tiesu un ES Koordinācijas centru Krimināltiesai.
   5. pants
   Dalība sanāksmēs
   Lai palīdzētu risināt jautājumus, kas ir Tiesas jurisdikcijā, ES var uzaicināt Tiesu apmeklēt ES organizētās sanāksmes un konferences, kurās apspriež Tiesu interesējošus jautājumus.
   6. pants
   Statūtu pamatvērtību popularizēšana
   ES un Tiesa vajadzības gadījumā sadarbojas, pieņemot ierosmes sekmēt to, ka tiek popularizēti Statūtu un ar tiem saistītu instrumentu principi, vērtības un noteikumi.
   7. pants
   Informācijas apmaiņa
   1.   ES un Tiesa, cik vien iespējams un īstenojams, nodrošina regulāru apmaiņu ar informāciju un dokumentiem, kas abpusēji izraisa interesi, saskaņā ar Statūtiem un Procedūras un pierādījumu reglamentu.
   2.   Ņemot vērā tās pienākumus un kompetenci saskaņā ar ES Līgumu, ES apņemas sadarboties ar Tiesu un nodrošināt Tiesu ar informāciju un dokumentiem, kas ir tās rīcībā, ja Tiesa to lūdz saskaņā ar Statūtu 87. panta 6. punktu.
   3.   ES pēc pašas iniciatīvas un saskaņā ar ES Līgumu var nodrošināt informāciju vai dokumentus, kas var būt lietderīgi Tiesas darbā.
   4.   Tiesas sekretārs saskaņā ar Statūtiem un Procedūras un pierādījumu reglamentu nodrošina informāciju un dokumentus, kas saistīti ar Tiesas pieteikumiem, mutiskiem procesiem, spriedumiem un rīkojumiem, kas ES varētu interesēt.
   8. pants
   Drošības vai aizsardzības nodrošināšana
   Ja sadarbība, tostarp otrai Pusei atklājot tādu informāciju vai dokumentus, uz ko attiecas šis nolīgums, varētu apdraudēt ES pašreizējā vai bijušā personāla aizsardzībai vai citādi kaitēt drošībai vai ES operāciju vai darbību atbilstīgai izpildei, Tiesa var veikt, jo īpaši pēc ES lūguma, atbilstīgus nodrošināšanas pasākumus.
   9. pants
   Klasificēta informācija
   Noteikumi par ES klasificētās informācijas nodošanu Tiesas struktūrvienībām ir izklāstīti šā nolīguma pielikumā, kas ir tā sastāvdaļa.
   10. pants
   Eiropas Savienības personāla liecības
   1.   Ja Tiesa lūdz ES ierēdni vai citu darbinieku sniegt liecību, ES apņemas pilnībā sadarboties ar Tiesu un – vajadzības gadījumā, atbilstīgi ņemot vērā pienākumus un kompetences saskaņā ar ES Līgumu un tā attiecīgajiem noteikumiem – veikt visus vajadzīgos pasākumus, jo īpaši, atceļot personas pienākumu ievērot konfidencialitāti, lai Tiesa spētu uzklausīt šīs personas liecību.
   2.   Atsaucoties uz 8. pantu, Puses atzīst, ka varētu būt vajadzīgi aizsardzības pasākumi, ja ES ierēdni vai citam darbinieku lūdz sniegt liecību Tiesā.
   3.   Ievērojot Statūtus un Procedūras un pierādījumu reglamentu, ES var iecelt pārstāvi, kas palīdz ES ierēdnim vai citam darbiniekam, kurš Tiesā piedalās kā liecinieks.
   11. pants
   Eiropas Savienības un prokurora sadarbība
   1.   Pilnībā ievērojot ES Līgumu:

               i)

               ES apņemas sadarboties ar prokuroru saskaņā ar Statūtiem un Procedūras un pierādījumu reglamentu, nodrošinot ES rīcībā esošu papildu informāciju, ko viņš lūgtu;

               ii)

               ES apņemas sadarboties ar prokuroru saskaņā ar Statūtu 54. panta 3 punkta c) apakšpunktu;

               iii)

               ES saskaņā ar Statūtu 54. panta 3. punkta d) apakšpunktu slēdz vienošanās vai nolīgumus, kas nav pretrunā ar Statūtiem, ja tie ir vajadzīgi, lai veicinātu ES sadarbību ar prokuroru.

         2.   Rakstiskus informācijas lūgumus Prokurors nosūta ģenerālsekretāram/Augstajam pārstāvim. Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis sniedz rakstisku atbildi, vēlākais, pēc viena mēneša.
   3.   ES un prokurors var vienoties, ka ES nodrošina prokuroram dokumentus vai informāciju, ja pēdējais minētais ievēro konfidencialitātes nosacījumus un tikai tādēļ, lai rastu jaunus pierādījumus, un ja šādus dokumentus vai šādu informāciju bez ES piekrišanas neizpaudīs citām Tiesas struktūrām vai trešām personām nevienā tiesvedības stadijā vai vēlāk. Piemēro 9. pantā paredzētos noteikumus par klasificētu informāciju.
   12. pants
   Privilēģijas un imunitāte
   Ja Tiesa vēlas īstenot jurisdikciju attiecībā uz personu, ko uzskata par saucamu pie kriminālatbildības par noziegumu, kas ir Tiesas jurisdikcijā, un ja uz šādu personu saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem tiesību aktiem attiecas privilēģijas un imunitāte, attiecīgā ES iestāde apņemas pilnībā sadarboties ar Tiesu un, atbilstīgi ņemot vērā pienākumus un kompetences saskaņā ar ES Līgumu un tā attiecīgajiem noteikumiem, veikt visus nepieciešamos pasākumus, jo īpaši, atceļot šīs privilēģijas un imunitāti saskaņā ar attiecīgajiem starptautisko tiesību noteikumiem.
   13. pants
   Noteikumi par personālu
   Saskaņā ar Statūtu 44. panta 4. punktu ES un Tiesa, pieņemot lēmumu par katru konkrētu gadījumu, vienojas noteikt, kādos ārkārtējos apstākļos Tiesa bez maksas var pieņemt ES piedāvātus personāla pakalpojumus, lai palīdzētu Tiesas struktūru darbā.
   14. pants
   Pakalpojumi un objekti
   Pēc Tiesas lūguma, ES Tiesas vajadzībām nodrošina lūgtos objektus un pakalpojumus, ja tādi ir pieejami, tostarp vajadzības gadījumā atbalstu darbības vietā. Pirms tam vajadzības gadījumā vienojas par noteikumiem, uz kuru pamata šādus ES objektus, pakalpojumus vai atbalstu nodrošina.
   15. pants
   Apmācība
   ES pēc vajadzības un, apspriežoties ar Tiesu, cenšas sekmēt apmācību un sniegt atbalstu tiesnešiem, prokuroriem, ierēdņiem un juriskonsultiem ar Tiesu saistītā darbā.
   16. pants
   Sarakste
   1.   Šā nolīguma sakarā:

               a)

               attiecībā uz ES:
               visu korespondenci nosūta Padomei uz šādu adresi:

                              Council of the European Union

                              Chief Registry Officer

                              Rue de la Loi/Wetstraat, 175

                           B-1048 Brussels

                     Padomes Kancelejas vadītājs pārsūta visu korespondenci dalībvalstīm, Eiropas Komisijai un ES Koordinācijas centram Krimināltiesai saskaņā ar 2. punktu.

               b)

               attiecībā uz Tiesu:
               visu korespondenci adresē, attiecīgi, sekretāram vai prokuroram.

         2.   Izņēmuma gadījumos vienas Puses sūtīto korespondenci, kas ir pieejama tikai konkrētiem kompetentiem šīs Puses ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, operatīvu iemeslu dēļ var adresēt vai tā var būt pieejama tikai konkrētiem kompetentiem otras Puses ierēdņiem, struktūrām vai dienestiem, kas īpaši izraudzīti par saņēmējiem, ņemot vērā viņu kompetenci un saskaņā ar principu par nepieciešamību zināt. Attiecībā uz ES šo korespondenci sūta ar Padomes Kancelejas vadītāja starpniecību.
   17. pants
   Īstenošana
   1.   Tiesas Prokurora birojs un Kanceleja, un Padomes un Eiropas Komisijas ģenerālsekretārs saskaņā ar attiecīgām kompetencēm pārrauga šā nolīguma īstenošanu.
   2.   Lai īstenotu šo nolīgumu, Tiesa un ES var slēgt vienošanās, kādas uzskata par piemērotām.
   18. pants
   Domstarpību izšķiršana
   Visas ES un Tiesas domstarpības, kas rodas, interpretējot vai piemērojot šo nolīgumu, risina, Pusēm savstarpēji apspriežoties.
   19. pants
   Stāšanās spēkā un pārskatīšana
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses to ir parakstījušas.
   2.   Šo nolīgumu pēc jebkuras Puses lūguma var pārskatīt, lai apsvērtu, vai tajā jāveic grozījumi. To pārskata, vēlākais, piecus gadus pēc tā stāšanās spēkā.
   3.   Grozījumus šajā nolīgumā veic tikai rakstiski, abām Pusēm savstarpēji vienojoties.
   20. pants
   Denonsēšana
   Viena Puse var denonsēt šo nolīgumu, iesniedzot rakstisku denonsēšanas paziņojumu otrai Pusei. Tāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse saņēmusi paziņojumu, bet neietekmē saistības, kas jau radušās saskaņā ar šo nolīgumu. Turklāt visu klasificēto informāciju, ko sniedz vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, turpina aizsargāt saskaņā ar šeit izklāstītajiem noteikumiem.
   TO APLIECINOT, pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

      Hecho en Luxemburgo, el diez de abril de dos mil seis.
      V Lucemburku dne desátého dubna dva tisíce šest.
      Udfærdiget i Luxembourg den tiende april to tusind og seks.
      Geschehen zu Luxemburg am zehnten April zweitausendsechs.
      Kahe tuhande kuuenda aasta aprillikuu kümnendal päeval Luxembourgis.
      Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις δέκα Απριλίου δύο χιλιάδες έξι.
      Done at Luxembourg on the tenth day of April in the year two thousand and six.
      Fait à Luxembourg, le dix avril deux mille six.
      Fatto a Lussemburgo, addì dieci aprile duemilase.
      Luksemburgā, divtūkstoš sestā gada desmitajā aprīlī.
      Priimta du tūkstančiai šeštų metų balandžio dešimtą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer hatodik év április tizedik napján.
      Magħmul fil-Lussemburgu, fl-għaxra jum ta' April tas-sena elfejn u sitta.
      Gedaan te Luxemburg, de tiende april tweeduizend zes.
      Sporządzono w Luksemburgu dnia dziesiątego kwietnia roku dwutysięcznego szóstego.
      Feito no Luxemburgo, em dez de Abril de dois mil e seis.
      V Luxemburgu dňa desiateho apríla dvetisícšesť.
      V Luxembourgu, desetega aprila leta dva tisoč šest.
      Tehty Luxemburgissa kymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakuusi.
      Som skedde i Luxemburg den tionde april tjugohundrasex.

         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωοη
         For the European Union
         Pour l'Union européenne
         Per l'Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         Por la Corte Penal Internacional
         Za Mezinárodní trestní soud
         For Den Internationale Straffedomstol
         Für den Europäischen Strafgerichtshof
         Rahvusvahelise Kriminaalkohtu nimel
         Για to Διεθνές Ποινικό Δικαστήριο
         For the International Criminal Court
         Pour la Cour Pénale Internationale
         Per la Corte Penale Internazionale
         Starptautiskās Krimināltiesas vārdā
         Tarptautinio baudžiamojo teismo vardu
         A Nemzetközi Büntetőbíróság részéről
         Għall-Qorti Kriminali Internazzjonali
         Voor het Internationaal Strafhof
         W imieniu Międzynarodowego Trybunału Karnego
         Pelo Tribunal Penal Internacional
         Za Medzinárodný trestný súd
         Za Mednarodno Kazensko Sodišče
         Kansainvälisen rikostuomioistuimen puolesta
         För Internationella brottmålsdomstolen

   PIELIKUMS

               1.

               Ja kāda Tiesas struktūra Statūtu 34. panta nozīmē lūdz ES klasificēto informāciju, šādu informāciju var nodot tikai saskaņā ar Padomes drošības reglamentu (1).
               Šajā nolīgumā klasificēta informācija ir informācija (proti, zināšanas, ko jebkādā formā var paziņot citiem) vai materiāli, par ko ir noteikts, ka tiem vajadzīga aizsardzība pret neatļautu izpaušanu, un kas par tādiem ir atzīti drošības klasifikācijā (turpmāk “klasificēta informācija”).
               Jo īpaši:

                           i)

                           Tiesa nodrošina, ka tai nodotā ES klasificētā informācija, saglabā ES piešķirto drošības klasifikāciju, un sargā šādu informāciju līdzvērtīgā drošības līmenī, kāds tai noteikts ar iepriekšminēto Padomes drošības reglamentu. Šajā sakarā Tiesa nodrošina ES prasīto aizsardzību saskaņā ar noteikumiem, pasākumiem un procedūrām, ko izstrādā atbilstīgi 4. punktam;

                           ii)

                           Tiesa neizmanto nodoto ES klasificētu informāciju citiem mērķiem, kā vien tiem, kādiem ES klasificētā informācija un dokumenti ir nodoti Tiesai;

                           iii)

                           Tiesa neizpauž šādu informāciju un dokumentus trešām personām, ja ES tam nav rakstiski piekritusi atbilstīgi autora principam, kas definēts Padomes drošības reglamentā;

                           iv)

                           Tiesa nodrošina to, ka piekļuvi tās rīcībā nodotai ES klasificētajai informācijai sniegs tikai personām, kam ir “vajadzība pēc informācijas”;

                           v)

                           Tiesa nodrošina, ka visas personas, kurām, pildot oficiālos pienākumus, būtu vajadzīga piekļuve informācijai, kas klasificēta kā CONFIDENTIEL UE vai augstāk, vai kurām veicot pienākumus un funkcijas var būt vajadzīga piekļuve šādai informācijai, pirms viņām nodrošina piekļuvi šādai informācijai iztur attiecīgu drošības pārbaudi saskaņā ar noteikumiem, kas jāizstrādā, balstoties uz objektīviem kritērijiem, atbilstīgi 4. punktam;

                           vi)

                           Tiesa nodrošina, ka pirms tā sniedz piekļuvi ES klasificētai informācijai, visas personas, kam vajadzīga piekļuve šādai informācijai, ir informētas par aizsardzības noteikumiem, kas attiecas uz tās informācijas klasifikāciju, kurai viņas piekļūs, un ka viņas atbilst šiem noteikumiem;

                           vii)

                           Ņemot vērā informācijas klasifikācijas līmeni, ES klasificēto informāciju nosūta Tiesai ar diplomātiskā pasta, militārā pasta, drošu pasta pakalpojumu, drošu telekomunikāciju starpniecību, vai nogādājot personīgi. Tiesa iepriekš paziņo ES Padomes Ģenerālsekretariātam tās struktūras nosaukumu un adresi, kas ir atbildīga par klasificētās informācijas drošību, un precīzu adresi, kur informācija jānogādā, un nodrošina adresātiem drošības pielaidi;

                           viii)

                           Tiesa nodrošina, ka objekti, zonas, ēkas, biroji, telpas, sakaru un informāciju sistēmas u.tml., kur ES klasificētu informāciju glabā un/vai apstrādā, ir apsargāti, izmantojot atbilstīgus fiziskas drošības pasākumus, saskaņā ar noteikumiem, kas jāizstrādā atbilstīgi 4. punktam;

                           ix)

                           Tiesa nodrošina, ka ES klasificētos dokumentus, kas tai nodoti, saņemot reģistrē īpašā reģistrā. Tiesa nodrošina, ka tai nodoto ES klasificēto dokumentu kopijas, kuras var izgatavot saņēmēja struktūra, to numurs un tālāka izdale ir reģistrēti šajā īpašajā reģistrā. Tiesa paziņo ES datumu, kad šie dokumenti nosūtīti atpakaļ ES, vai iesniedz to iznīcināšanas apliecību;

                           x)

                           Tiesa ES Padomes Ģenerālsekretariātam paziņo par jebkādiem pārkāpumiem attiecībā uz tai nodoto klasificēto informāciju. Šādā gadījumā Tiesa sāk izmeklēšanu un veic piemērotus pasākumus, lai novērstu tā atkārtošanos, saskaņā ar noteikumiem, kas jāizstrādā atbilstīgi 4. punktam;

               2.

               Īstenojot pielikuma 1. punktu, nekāda informācijas nodošana nav iespējama, ja iepriekš nav izstrādātas procedūras un nav panākta vienošanās starp Pusēm attiecībā uz konkrētām informācijas kategorijām.

               3.

               ES klasificētās informācijas aizsardzības līmeni, pirms to nosūta Tiesai, var samazināt vai atcelt saskaņā ar Padomes drošības reglamentu. Jebkādus ES klasificētos dokumentus, kuri ietver kādas valsts klasificētu informāciju, var darīt pieejamus vienīgi Tiesas darbiniekiem ar atbilstīgu drošības pielaidi, un to drošības klasifikāciju var samazināt vai tos deklasificēt un nodot Tiesai vienīgi ar izcelsmes struktūras viennozīmīgu piekrišanu.

               4.

               Lai īstenotu šo nolīgumu, turpmāk uzskaitītās trīs iestādes izstrādā drošības pasākumus, lai klasificētai informācijai, kurai piemēro šo nolīgumu, noteiktu savstarpējas drošības aizsardzības standartus:

                           a)

                           Starptautiskās krimināltiesas Drošības birojs ir atbildīgs par drošības pasākumu izstrādi tās klasificētās informācijas drošībai un aizsardzībai, kura nodota Tiesai saskaņā ar šo nolīgumu;

                           b)

                           Padomes Ģenerālsekretariāta Drošības birojs, kas darbojas Padomes ģenerālsekretāra vadībā un vārdā un rīkojas Padomes vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par drošības pasākumu izstrādi tās klasificētās informācijas drošībai un aizsardzībai, kas ES nodota saskaņā ar šo nolīgumu;

                           c)

                           Eiropas Komisijas Drošības direktorāts, kas darbojas Eiropas Komisijas vārdā un tās pakļautībā, ir atbildīgs par drošības pasākumu izstrādi tās klasificētās informācijas drošībai un aizsardzībai, kuru nodod vai ar ko apmainās Eiropas Komisijā vai tās telpās saskaņā ar šo nolīgumu;

                           d)

                           attiecībā uz ES šos standartus apstiprina Padomes Drošības komiteja.

               5.

               Puses viena otrai sniedz savstarpēju palīdzību attiecībā uz tādas klasificētas informācijas drošību, uz kuru attiecas šis nolīgums, un jautājumiem, kas izraisa kopīgu interesi. Iestādes, kas definētas 4. punktā, rīko savstarpējas apspriedes par drošības jautājumiem un drošības pārbaudes, lai novērtētu drošības pasākumu efektivitāti savas attiecīgās atbildības jomā, ko nosaka atbilstīgi 4. punktam.

               6.

               Pusēm ir drošības organizācija un drošības programmas, kas balstītas uz tādiem pamatprincipiem un obligātiem drošības standartiem, kurus īsteno Pušu drošības sistēmās, ko izveido atbilstīgi 4. punktam, lai nodrošinātu, ka klasificētajai informācijai, uz ko attiecas šis nolīgums, piemēro līdzvērtīgu aizsardzības līmeni.

               7.

               Pirms nodod klasificēto informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, atbildīgajām 4. punktā minētajām drošības iestādēm ir jāvienojas, ka saņēmēja Puse spēj aizsargāt un saglabāt informāciju, uz ko attiecas šis nolīgums, ievērojot noteikumus, kas jāizstrādā atbilstīgi 4. punktam.

               8.

               Ar šo lēmumu neierobežo ES iespējas sniegt Tiesai informāciju ar visaugstāko klasifikācijas līmeni, ja Tiesa apņemas nodrošināt līdzvērtīgu aizsardzības līmeni, kāds paredzēts Padomes drošības reglamentā.

      (1)  Padomes Lēmums 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/959 (2015. gada 19. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2014/386/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, reaģējot uz Krimas un Sevastopoles nelikumīgo aneksiju

text:
               20.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 156/25

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/959
   (2015. gada 19. jūnijs),
   ar ko groza Lēmumu 2014/386/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, reaģējot uz Krimas un Sevastopoles nelikumīgo aneksiju
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2014. gada 23. jūnijā Padome pieņēma Lēmumu 2014/386/KĀDP (1).

               (2)

               Eiropadome 2015. gada 19. martā secināja, ka neatzīst Krievijas Federācijas veikto Krimas un Sevastopoles nelikumīgo aneksiju un joprojām to nosoda, un tā saglabās apņemšanos pilnībā īstenot savu neatzīšanas politiku.

               (3)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2014/386/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāatjaunina līdz 2016. gada 23. jūnijam.

               (4)

               Tāpēc Lēmums 2014/386/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2014/386/KĀDP 5. panta otrā daļa tiek aizstāta ar šādu:

      “Šo lēmumu piemēro līdz 2016. gada 23. jūnijam.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2015. gada 19. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. REIRS

      (1)  Padomes Lēmums 2014/386/KĀDP (2014. gada 23. jūnijs) par ierobežojošiem pasākumiem, reaģējot uz Krimas un Sevastopoles nelikumīgo aneksiju (OV L 183, 24.6.2014., 70. lpp.).


title: 2010/74/: Komisijas Lēmums ( 2010. gada 4. februāris ), ar ko groza Lēmumu 2005/629/EK par Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas izveidošanu

text:
               10.2.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 37/52

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2010. gada 4. februāris),
   ar ko groza Lēmumu 2005/629/EK par Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas izveidošanu
   (2010/74/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 33. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas Lēmumu 2005/629/EK (2) ir izveidota Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (STECF), kas sniedz Komisijai kvalificētus zinātniskus ieteikumus.

               (2)

               Lēmumā 2005/629/EK ir noteikta STECF locekļu iecelšanas procedūra, tās locekļu amata pilnvaru laiks, neatkarīgu ekspertu uzaicināšanas procedūra, darba grupu izveides procedūra un STECF reglamenta pieņemšanas procedūra. Šīs procedūras ir jāvienkāršo, lai administratīvus lēmumus varētu pieņemt attiecīgā līmenī.

               (3)

               Lai papildu atlīdzību, kas saskaņā ar Lēmumu 2005/629/EK jāpiešķir STECF locekļiem un neatkarīgiem ekspertiem, kuri piedalās STECF sanāksmēs, nejauktu ar dienas naudu, kuru maksā Komisijas uzaicinātiem privātiem ekspertiem, šī papildu atlīdzība jāsauc par “kompensāciju”.

               (4)

               Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/629/EK,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Lēmumu 2005/629/EK groza šādi.

               1.

               Lēmuma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “1.   Komisija STECF locekļus ieceļ no piemērotu kandidātu saraksta. Minēto sarakstu izveido pēc tam, kad Komisijas tīmekļa vietnē ir publicēts atklāts uzaicinājums iesniegt pieteikumus.”

               2.

               Lēmuma 7. pantā frāzi “ar Komisijas piekrišanu” aizstāj ar frāzi “pēc apspriešanās ar Komisijas struktūrvienību, kas atbild par attiecīgo jautājumu”.

               3.

               Lēmuma 8. pantā frāzi “ar Komisijas apstiprinājumu” aizstāj ar frāzi “pēc apspriešanās ar Komisijas struktūrvienību, kas atbild par attiecīgo jautājumu”.

               4.

               Lēmuma 9. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:
                           “Atlīdzinājumi un kompensācija”;

                           b)

                           panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
                           “1.   STECF locekļi un neatkarīgie eksperti par piedalīšanos STECF darbā ir tiesīgi saņemt kompensāciju, kā paredzēts pielikumā.”

               5.

               Lēmuma 10. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
                           “1.   Pirms STECF plenārsēžu un tās darba grupu sanāksmju organizēšanas STECF apspriežas ar Komisijas struktūrvienību, kas atbild par attiecīgo jautājumu.”;

                           b)

                           panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
                           “3.   Pēc tās Komisijas struktūrvienības lūguma, kas atbild par attiecīgo jautājumu, STECF sanāksmēs un darba grupās var uzaicināt piedalīties ekspertus, kuri nav STECF locekļi.”

               6.

               Lēmuma 11. panta 1. punktā frāzi “ar Komisijas atļauju” aizstāj ar frāzi “pēc apspriešanās ar Komisijas struktūrvienību, kas atbild par attiecīgo jautājumu”.

               7.

               Pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

      Briselē, 2010. gada 4. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

      (2)  OV L 225, 31.8.2005., 18. lpp.

      PIELIKUMS

            “PIELIKUMS

               KOMPENSĀCIJA

               STECF locekļi un neatkarīgie eksperti par piedalīšanos STECF darbā ir tiesīgi saņemt šādu kompensāciju:

                        —

                        Dalība STECF plenārsēdēs un STECF darba grupās

                                    EUR par pilnu dienu

                                       STECF plenārsēdes

                                       STECF darba grupas

                                    Priekšsēdētājs

                                    300

                                    300

                                    Priekšsēdētāja vietnieks (1)

                                    300

                                    0

                                    Citi dalībnieki

                                    250

                                    250

                              Ja dalība notiek tikai no rīta vai tikai pēcpusdienā, kompensācija ir 50 % no pilnas dienas kompensācijas.

                        —

                        Ziņojumi

                                    EUR

                                    Plenārsēdēs vai sarakstē sniegtie STECF atzinumi (2)

                                    Pamatojuma ziņojumi (3) pirms STECF plenārsēdēm un darba grupu sanāksmēm

                                    Ziņotājs

                                    300

                                    300 (4)

         (1)  Paredzēts tikai STECF plenārsēdēs.

         (2)  Kompensācija, kas jāmaksā par atzinuma galīgo izstrādi.

         (3)  Kopsavilkumi, izpētes rezultāti un pamatinformācija.

         (4)  Kompensāciju maksā ne vairāk kā par 15 dienām atkarībā no grafika, ko Komisija paredzējusi, noslēdzot iepriekšēju rakstisku vienošanos. Tomēr vajadzības gadījumā Komisija dienu skaitu var palielināt.”


               19.2.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 65/180

         P7_TA(2013)0236
   Pieprasījums atcelt Jacek Olgierd Kurski deputāta imunitāti
   Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. jūnija lēmums par pieprasījumu atcelt Jacek Olgierd Kurski imunitāti (2013/2019(IMM))
   (2016/C 065/26)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Jacek Olgierd Kurski imunitātes atcelšanas pieprasījumu, ko Polijas Republikas ģenerālprokurors nosūtījis 2013. gada 16. janvārī saistībā ar 2013. gada 2. janvāra pieprasījumu, kuru prokuroram iesniedzis Valsts policijas Noziedzības apkarošanas biroja vadītājs, pildot valsts policijas priekšnieka pilnvaras, un kas paziņots 2013. gada 4. februāra plenārsēdē,

               —

               pēc Jacek Olgierd Kurski uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,

               —

               ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta un 2011. gada 6. septembra spriedumus (1),

               —

               ņemot vērā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. pantu, kā arī 7. pantu, 7.b panta 1. punktu un 7.c pantu Polijas 1996. gada 9. maija Aktā par deputāta vai senatora pilnvaru īstenošanu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,

               —

               ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0187/2013),

               A.

               tā kā Polijas Republikas ģenerālprokurors ir pieprasījis atcelt Eiropas Parlamenta deputāta Jacek Olgierd Kurski imunitāti, lai pret minēto deputātu varētu ierosināt lietu par varbūtēju likumpārkāpumu;

               B.

               tā kā saskaņā ar 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Parlamenta deputātiem viņu valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte, kāda ir piešķirta attiecīgās valsts parlamenta deputātiem;

               C.

               tā kā Polijas Republikas Konstitūcijas 105. panta 2. punktā ir noteikts, ka bez parlamenta iepriekšējas piekrišanas parlamenta deputātus pilnvaru laikā nevar saukt pie kriminālatbildības;

               D.

               tā kā Jacek Olgierd Kurski tiek apsūdzēts par to, ka nav ievērojis ceļu satiksmes noteikumus, pārkāpjot 1971. gada 20. maijā pieņemtā Kriminālkodeksa 92. panta 1. punktu (Polijas 2010. gada “Likumu Vēstnesis” Nr. 46, 275. punkts ar grozījumiem);

               E.

               tā kā nodarījums, kurā Jacek Olgierd Kurski tiek apsūdzēts, nav ne tieši un nepārprotami saistīts ar viņa darbību, īstenojot Eiropas Parlamenta deputāta pilnvaras, nedz arī ar viedokli, ko viņš paudis, vai balsojumu, ko viņš veicis, pildot Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus, tātad 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pants uz viņu neattiecas;

               F.

               tā kā apsūdzībai neapšaubāmi nav nekāda sakara ar to, ka Jacek Olgierd Kurski pilda Eiropas Parlamenta deputāta pienākumus;

               G.

               tā kā nav pamata uzskatīt, ka pastāv fumus persecutionis,

               1.

               nolemj atcelt Jacek Olgierd Kurski deputāta imunitāti;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Polijas Republikas valsts ģenerālprokuroram un Jacek Olgierd Kurski.

      (1)  1964. gada 12. maija spriedums lietā 101/63, Wagner/Fohrmann un Krier (Recueil, 195. lpp.), 1986. gada 10. jūlija spriedums lietā 149/85, Wybot/Faure u. c. (Recueil, 2403. lpp.), 2008. gada 15. oktobra spriedums lietā T-345/05, Mote/Parlaments (Krājums, II-2849. lpp.), 2008. gada 21. oktobra spriedums apvienotajās lietās C-200/07 un C-201/07, Marra/De Gregorio un Clemente (Krājums, I-7929. lpp.), 2010. gada 19. marta spriedums lietā T-42/06, Gollnisch/Parlaments (Krājums, II-1135. lpp.), 2011. gada 6. septembra spriedums lietā C-163/10, Patriciello (Krājums, I-7565. lpp.


title: Padomes Lēmums (2002. gada 12. jūlijs), ar ko groza Protokolu par Eiropas Kopienu Tiesas statūtiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0653

Oficiālais Vēstnesis L 218 , 13/08/2002 Lpp. 0001 - 0001

		Padomes lēmums(2002. gada 12. jūlijs),ar ko groza Protokolu par Eiropas Kopienu Tiesas statūtiem(2002/653/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 245. panta otro daļu,ņemot vērā Tiesas 2001. gada 17. oktobra lūgumu,ņemot vērā Komisijas atzinumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā:(1) Būtu jāparedz, ka trešās valstis piedalās prejudiciāla nolēmuma procesā Tiesā tādos gadījumos, kad nolīgums, kas attiecas uz kādu konkrētu tematu un ko Padome noslēgusi ar vienu vai vairākām trešām valstīm, paredz, ka šīs valstis ir tiesīgas iesniegt lietas izklāstu vai rakstiskus apsvērumus, ja dalībvalsts tiesa vēršas pie Tiesas, lai tā sniegtu prejudiciālu nolēmumu jautājumā, uz ko attiecas nolīgums,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsProtokola par Eiropas Kopienu Tiesas statūtiem 20. pantam pievieno šādu daļu:"Ja nolīgums, kas attiecas uz kādu konkrētu tematu un ko Padome noslēgusi ar vienu vai vairākām trešām valstīm, paredz, ka šīs valstis ir tiesīgas iesniegt lietas izklāstu vai rakstiskus apsvērumus gadījumos, kad dalībvalsts tiesa vēršas pie Tiesas, lai tā sniegtu prejudiciālu nolēmumu jautājumā, uz ko attiecas nolīgums, tad attiecīgās valsts tiesas nolēmumu, kurā ir šis jautājums, arī paziņo attiecīgām trešām valstīm. Divos mēnešos no šādas paziņošanas attiecīgās valstis drīkst iesniegt Tiesai lietas izklāstu vai rakstiskus apsvērumus."2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2002. gada 12. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsT. Pedersen[1] Atzinums sniegts 2002. gada 22. februārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] Atzinums sniegts 2002. gada 14. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (1963. gada 23. decembris) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Turcijas asociācijas līguma noslēgšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31964D0732

Oficiālais Vēstnesis 217 , 29/12/1964 Lpp. 3685 - 3686 Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 11 Sējums 1 Lpp. 0048  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 11 Sējums 1 Lpp. 0018  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 11 Sējums 1 Lpp. 0018

		Padomes lēmums(1963. gada 23. decembris)par Eiropas Ekonomikas kopienas un Turcijas asociācijas līguma noslēgšanu(64/732/EEK)EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 238. pantu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas un Turcijas asociācijas līgumu, kas parakstīts Ankarā 1963. gada 12. septembrī,ņemot vērā Eiropas Parlamentārās asamblejas 1963. gada 28. novembra apspriedi [1],NOLEMJ.1. pantsKopienas vārdā ir noslēgts, apstiprināts un ratificēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Turcijas asociācijas līgums un tā protokoli, kā arī deklarācijas, kas pievienotas nobeiguma aktam, kurš parakstīts Ankarā tūkstoš deviņi simti sešdesmit trešā gada divpadsmitajā septembrī.2. pantsPadomes priekšsēdētājs saskaņā ar Asociācijas līguma 31. panta 2. punktu izziņo šo lēmumu.Briselē, 1963. gada 23. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsL. De Block[1] OV 182, 12.12.1963., 2906./63. lpp.--------------------------------------------------


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2017/101 (2017. gada 11. janvāris), ar ko groza Lēmumu ECB/2014/40 par nodrošināto obligāciju iegādes trešās programmas īstenošanu (ECB/2017/2)

text:
               20.1.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 16/53

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2017/101
   (2017. gada 11. janvāris),
   ar ko groza Lēmumu ECB/2014/40 par nodrošināto obligāciju iegādes trešās programmas īstenošanu (ECB/2017/2)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu ECB/2014/40 (1) tika izveidota nodrošināto obligāciju iegādes trešā programma (turpmāk – “NOIP3”). Ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programma, otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programma un uzņēmumu sektora aktīvu iegādes programma kopā ar NOIP3 ir daļa no paplašinātās aktīvu iegādes programmas (“AIP”). AIP mērķis ir turpināt uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt euro zonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam un kas atbilst Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti.

               (2)

               Aktīvu iegāde AIP ietvaros ir samērīgs pasākums, lai mazinātu riskus attiecībā uz cenu attīstību, jo tas vēl vairāk mīkstinās monetāros un finanšu nosacījumus, tostarp ar euro zonas nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību aizņēmumu nosacījumiem saistītos, tādējādi palielinot euro zonas kopējos izdevumus patēriņam un ieguldījumiem un veicinot inflācijas atgriešanos līmenī, kas vidējā termiņā ir zemāks par 2 %, bet tuvu tam. AIP pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem, tostarp monetārās finansēšanas aizliegumam, un tā netraucē Eurosistēmai darboties saskaņā ar principu, kas paredz atvērta tirgus ekonomiku, kurā valda brīva konkurence.

               (3)

               Ievērojot savas pilnvaras nodrošināt cenu stabilitāti, ECB Padome 2016. gada 8. decembrī nolēma, ka, lai sasniegtu AIP mērķus, būtu jākoriģē daži AIP parametri. Šīs korekcijas ievēro ECB Padomes monetārās politikas jomā, pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem un pienācīgi atspoguļo risku pārvaldības apsvērumus.

               (4)

               Proti, AIP ietvaros veikto iegāžu plānotais periods būtu jāpagarina līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās mērķim vidējā termiņā sasniegt inflāciju zemāku par 2 %, bet tuvu tam.

               (5)

               Ar kopējo mēneša iegāžu palīdzību AIP ietvaros tirgum nodrošinātajiem līdzekļiem līdz 2017. gada marta beigām būtu jāpaliek 80 mljrd. euro apjomā. Ar 2017. gada aprīli AIP ietvaros veiktajām kopējām mēneša iegādēm būtu jāturpinās 60 mljrd. euro apjomā līdz 2017. gada decembra beigām vai, ja nepieciešams, ilgāk, jebkurā gadījumā tās veicot līdz brīdim, kad ECB Padome būs pārliecinājusies, ka vērojama inflācijas līmeņa noturīga tuvināšanās tās inflācijas mērķim. Prognozēm šajā laikā kļūstot mazāk labvēlīgām vai finanšu nosacījumiem neturpinot virzību uz noturīgu inflācijas līmeņa attīstību, ECB Padome plāno palielināt programmas apjomu un/vai ilgumu.

               (6)

               Lai AIP ietvaros nodrošinātu iegāžu raitu īstenošanu plānotajā periodā, ciktāl nepieciešams, būtu jāatļauj tādu vērtspapīru iegādes AIP ietvaros, kuru ienesīgums ir zemāks par ECB noguldījumu iespējas procentu likmi.

               (7)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2014/40,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Grozījums
   Lēmuma ECB/2014/40 2. pantam pievieno šādu 7. punktu:

                  “7.

                  Ir atļauta nodrošināto obligāciju iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu), kas ir vienāds ar vai augstāks par noguldījumu iespējas procentu likmi. Nodrošināto obligāciju iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu), kas ir zemāks par noguldījumu iespējas procentu likmi, ir atļauta, ciktāl nepieciešams.”

   2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2017. gada 13. janvārī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2017. gada 11. janvārī

            ECB Padomes vārdā –

            ECB priekšsēdētājs

         Mario DRAGHI

      (1)  Lēmums ECB/2014/40 (2014. gada 15. oktobris) par nodrošināto obligāciju iegādes trešo programmu (OV L 335, 22.11.2014., 22. lpp.).


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/3 (2015. gada 18. novembris), ar ko nosaka principus novērtējuma sniegšanai par nacionālo kompetento iestāžu apakškoordinatoru pienākumu izpildi Vienotā uzraudzības mehānisma kopējās uzraudzības komandās (ECB/2015/36)

text:
               5.1.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 1/4

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2016/3
   (2015. gada 18. novembris),
   ar ko nosaka principus novērtējuma sniegšanai par nacionālo kompetento iestāžu apakškoordinatoru pienākumu izpildi Vienotā uzraudzības mehānisma kopējās uzraudzības komandās (ECB/2015/36)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   Ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. un 7. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (ES) Nr. 1024/2013 (turpmāk – “VUM regula”) 6. panta 1. punktā noteikts, ka Eiropas Centrālā banka (ECB) atbild par Vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) efektīvu un saskaņotu darbību. VUM regulas 79. apsvērumā norādīts, ka efektīvai uzraudzībai ir nepieciešami ļoti motivēti, labi apmācīti un objektīvi darbinieki.

               (2)

               Saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulas (ES) Nr. 468/2014 (2) (turpmāk – “VUM pamatregula”) 3.–6. pantu ECB vada to, kā tiek izveidotas kopējās uzraudzības komandas (KUK) un noteikts to sastāvs, KUK iekļaujot ECB un nacionālo kompetento iestāžu (NKI) darbiniekus. KUK koordinators, kuram palīdz NKI apakškoordinatori, nodrošina darba koordināciju KUK ietvaros.

               (3)

               Ņemot vērā NKI apakškoordinatoru svarīgo lomu to NKI pārstāvošo KUK dalībnieku koordinēšanā, ir nepieciešams un tiek uzskatīts par proporcionālu ieviest vienotu procedūru novērtējuma sniegšanai par NKI apakškoordinatoru pienākumu izpildi KUK. Palīdzot NKI apakškoordinatoru pienākumu izpildes turpmākai uzlabošanai, VUM pienākumu izpildes novērtējums palīdzēs nodrošināt KUK pienācīgu darbību. VUM pienākumu izpildes novērtējums sākotnēji uz ierobežotu laiku tiks pārbaudīts praksē. Balstoties uz praktiskās pārbaudes laikā gūto pieredzi, tiks apsvērta VUM pienākumu izpildes novērtējuma plašāka piemērošana. NKI un ECB ir vienīgās atbildīgās par savu darbinieku pienākumu izpildes novērtējumu. Saskaņā ar šo lēmumu sniegto novērtējumu NKI var izmantot savu darbinieku darba pārvaldībai ikdienā, un to var iekļaut NKI iekšējās novērtējuma sistēmās, ja to atļauj attiecīgie valsts tiesību akti.

               (4)

               Atzīstot, ka pienākumu izpildes novērtējums ir vajadzīgs KUK pārvaldībai, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs ir apstiprinājis VUM pienākumu izpildes novērtējuma mehānismu ar nosacījumu, ka pienākumu izpildes novērtējuma mehānisma darbība tiek noteikta pienācīgā līmenī pieņemtā tiesību aktā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā izmanto VUM regulas 2. pantā un VUM pamatregulas 2. pantā noteiktās definīcijas.
   2. pants
   VUM pienākumu izpildes novērtējums
   1.   NKI apakškoordinatori kopējās uzraudzības komandās saņem novērtējumu par savu un savas komandas pienākumu izpildi, veicot uzdevumus KUK, ņemot vērā I pielikumā noteiktos principus un saskaņā ar tiem.
   2.   Pēc NKI apakškoordinatoru galveno uzdevumu un mērķu noteikšanas novērtējumu sniedz attiecībā uz pienākumu izpildes ciklu, kas sākas dienā, kurā stājas spēkā šis lēmums, kā noteikts 3. pantā, un beidzas 2016. gada 29. februārī.
   3. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2015. gada 20. novembrī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 18. novembrī

            ECB Padomes vārdā –

            ECB priekšsēdētājs

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

      (2)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 468/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām iestādēm (VUM pamatregula) (ECB/2014/17) (OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).

      I PIELIKUMS

         Principi novērtējuma sniegšanai par nacionālo kompetento iestāžu apakškoordinatoru pienākumu izpildi Vienotā uzraudzības mehānisma kopējās uzraudzības komandās

         (VUM pienākumu izpildes novērtējums)

         1. princips

         VUM pienākumu izpildes novērtējuma piemērošanas joma

      VUM pienākumu pienākumu izpildes novērtējums attieksies uz NKI apakškoordinatoriem kopējās uzraudzības komandās ar nosacījumu, ka tie strādā KUK vismaz 25 % no pilna laika ekvivalenta posteņa, kā tas noteikts attiecīgās NKI nodarbinātības regulējumā.

         2. princips

         VUM pienākumu izpildes novērtējuma mērķis

      Lai nodrošinātu un uzlabotu VUM darbību kopumā, VUM pienākumu izpildes novērtējums atzīs un novērtēs NKI apakškoordinatoru pienākumu izpildi, tiem veicot savus uzdevumus, ar mērķi turpināt attīstīt NKI apakškoordinatoru izpratni attiecībā uz VUM kopējiem mērķiem un kompetencēm, tādējādi veicinot komandas dalībnieku motivāciju.

         3. princips

         NKI apakškoordinatoru VUM pienākumu izpildes novērtējuma procedūra

                  1.

                  Novērtējuma cikla sākumā KUK koordinators pēc apspriešanās ar NKI apakškoordinatoru nosaka 1. principā minētā KUK apakškoordinatora galvenos uzdevumus un mērķus. Galvenos uzdevumus un mērķus ieraksta VUM novērtējuma veidlapā.

                  2.

                  KUK koordinators katram 1. principā minētajam NKI apakškoordinatoram sniedz pastāvīgus norādījumus un neoficiālu novērtējumu visā novērtējuma cikla laikā. Pēc novērtējuma cikla beigām KUK koordinators katram 1. principā minētajam NKI apakškoordinatoram sniedz cikla beigu novērtējumu, darot to gan mutiski, gan rakstiski VUM novērtējuma veidlapā.

                  3.

                  Gan pastāvīgajā, gan cikla beigu novērtējumā ņem vērā NKI apakškoordinatora galvenos uzdevumus un mērķus, kas ierakstīti VUM novērtējuma veidlapā, VUM kompetences, kas izklāstītas II pielikumā, kā arī to komandas ieguldījumu KUK kopējā darbā.

         4. princips

         Piekļuve VUM pienākumu izpildes novērtējumam

                  1.

                  NKI apakškoordinatoru kopējās uzraudzības komandās pienākumu izpildes cikla beigu novērtējumam var atļaut piekļuvi attiecīgajai NKI, un tā to var izmantot, lai veicinātu NKI darbinieku pārvaldību ikdienā, ja to atļauj piemērojamie valsts tiesību akti.

                  2.

                  NKI var nolemt izmantot VUM pienākumu izpildes novērtējumu kā papildu avotu to iekšējās pienākumu izpildes novērtējuma sistēmās, ja to atļauj valsts tiesību akti.

                  3.

                  Piekļuve VUM pienākumu izpildes novērtējumam, t. sk. tā pārsūtīšanai, NKI tiks piešķirta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (1) 8. panta a) punktu.

         5. princips

         Saistībā ar VUM pienākumu izpildes novērtējumu apstrādāto personas datu aizsardzība

                  1.

                  VUM pienākumu izpildes novērtējuma datus ECB apstrādās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

                  2.

                  Pienākumu izpildes novērtējuma datus izmanto vienīgi 2. un 4. principā norādītajiem mērķiem, un datus glabā uz laiku, kas nav ilgāks par pieciem gadiem.

         (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

      II PIELIKUMS

         VUM KOMPETENČU SARAKSTS

            Profesionālās zināšanas
         : uzraudzības politikas, metodoloģijas,un noteikumu pārzināšana, īpaši VUM kontekstā, kā arī finanšu iestāžu darbības pārzināšana. Sekošana jaunākajām norisēm šajās jomās un zināšanu piemērošana attiecīgajā darbā.

            Komunikācija
         : informācijas skaidra un precīza nodošana grupām vai atsevišķām personām mutiski vai rakstiski, lai nodrošinātu, ka tās saprot informāciju un tās vēstījumu. Pienācīga citu uzklausīšana un atbildēšana.

            Sadarbība
         : pastāvīgu uz sadarbību vērstu darba attiecību ar kolēģiem izveide un uzturēšana, lai sasniegtu komandas mērķus Eiropai. Efektīvu savstarpējo attiecību attīstīšana un uzturēšana, lai veicinātu un atbalstītu komandas darbu. Aktīva datu, informācijas un zināšanu sniegšana komandas dalībniekiem.

            Apņēmība mērķu sasniegšanā
         : izturīga un neatlaidīga uzdevumu izpilde, meklējot veiksmīgus risinājumus un pielāgojot savu rīcību veiksmīga rezultāta sasniegšanai nepieciešamajām metodēm.

            Spriestspēja un visaptveroša iesaiste
         : situāciju, datu un informācijas analīze un izvērtēšana, lai izstrādātu piemērotas stratēģijas, plānus un politiku. Atšķirīgu un pretrunīgu viedokļu izpratne un formulēšana, vajadzības gadījumā darba metožu pielāgošana, mainoties situācijas prasībām, problēmu apsvēršana no jaunas perspektīvas un citu pausto ideju vai risinājumu paplašināšana. Centieni pilnībā izprast jautājumus pirms ieteikumu izteikšanas vai secinājumu izdarīšanas, gūstot pilnīgu un precīzu vajadzīgo informāciju, pamatotu spriedumu izdarīšana, uzdodot visaptverošus jautājumus un turpinot izvērtēt iespējamās problēmas un informāciju.

            Plašs redzesloks un uz nākotni vērsta domāšana
         : interese par jautājumiem ārpus individuālajām funkcijām, lai apzinātos savu darbību plašākā kontekstā, pilnībā izprotot dažādas funkcijas/jomas, uztverot dažādus kultūras kontekstus un viedokļus un izvērtējot savu lēmumu ietekmi uz citiem. Vēršanās nākotnē un nākotnes iespēju un apdraudējumu paredzēšana, veicot darbības, lai radītu iespējas un novērstu iespējamās problēmas.

            Objektīva rīcība, ievērojot godprātības un neatkarības principus
         : neatkarīga un objektīva rīcība visas Savienības interesēs, balstoties uz VUM profesionālajiem standartiem un pārbaudot visus apstākļus, lai gūtu pilnīgu un patiesu viedokli par jebkuru situāciju. Centieni mazināt un novērst aizspriedumus vai subjektīvus vērtējumus, paļaujoties uz pārbaudāmiem datiem un faktiem.

            VUM komandu vadība (tikai vadītājiem)
         : komandu (virtuālu/attālinātu) vadība un virzība to uzdevumu sasniegšanai. Komandas aktivitāšu koordinācija pāri robežām, nosakot darbības virzienu un izmantojot komandas kompetences un dažādās prasmes efektīvākajā un lietderīgākajā veidā. Darbs neskaidrību mazināšanā un novēršanā un risinājumu meklēšana vadībai un rezultātu sasniegšanai neskaidrās situācijās.