title: Padomes Lēmums 2003/662/KĀDP (2003. gada 26. maijs) par Eiropas Savienības un Turcijas Republikas Nolīguma noslēgšanu par Turcijas Republikas līdzdalību Eiropas Savienības vadītajos bruņotajos spēkos Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0662

Oficiālais Vēstnesis L 234 , 20/09/2003 Lpp. 0022 - 0022

		Padomes Lēmums 2003/662/KĀDP(2003. gada 26. maijs)par Eiropas Savienības un Turcijas Republikas Nolīguma noslēgšanu par Turcijas Republikas līdzdalību Eiropas Savienības vadītajos bruņotajos spēkos Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas RepublikāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 24. pantu,ņemot vērā prezidentūras ieteikumu,tā kā:(1) Padome 2003. gada 27. janvārī ir pieņēmusi Vienoto rīcību 2003/92/KĀDP par Eiropas Savienības Militāro operāciju Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā [1].(2) Minētās Vienotās rīcības 8. pantā paredzēts, ka sīki izstrādātus noteikumus par ārpuskopienas valstu līdzdalību reglamentē Nolīgumā atbilstīgi Līguma 24. pantam.(3) Saskaņā ar Padomes 2003. gada 18. marta Lēmumu, ar kuru Ģenerālsekretāram/Augstajam pārstāvim ir atļauts uzsākt sarunas, Ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir apspriedis ar Turcijas Republiku Nolīgumu par Turcijas Republikas līdzdalību Eiropas Savienības vadītajos bruņotajos spēkos Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.(4) Minētais Nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Savienības vārdā ir apstiprināts Eiropas Savienības un Turcijas Republikas Nolīgums par Turcijas Republikas līdzdalību Eiropas Savienības vadītajos bruņotajos spēkos Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu, kam piešķirtas pilnvaras Nolīguma parakstīšanai, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.Briselē, 2003. gada 26. maijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. Drys[1] OV L 34, 11.2.2003., 26. lpp.--------------------------------------------------


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 84/16/COL (2016. gada 27. aprīlis), ar kuru simtu pirmo reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, pieņemot jaunas pamatnostādnes par EEZ līguma darbības un valsts atbalsta, kura mērķis ir sekmēt svarīgu projektu īstenošanu visas Eiropas interesēs, saderības analīzi [2017/267]

text:
               16.2.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 39/49

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
   Nr. 84/16/COL
   (2016. gada 27. aprīlis),
   ar kuru simtu pirmo reizi groza procedūras un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā, pieņemot jaunas pamatnostādnes par EEZ līguma darbības un valsts atbalsta, kura mērķis ir sekmēt svarīgu projektu īstenošanu visas Eiropas interesēs, saderības analīzi [2017/267]
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (“IESTĀDE”),
   ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu, kā arī tā 26. protokolu,
   ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (“Uzraudzības un tiesas nolīgums”) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,
   Tā kā:
   Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 24. pantu Iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu.
   Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Iestāde izdod paziņojumus vai pamatnostādnes par jautājumiem, kas aplūkoti EEZ līgumā, ja minētajā līgumā vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgumā tas skaidri paredzēts vai ja Iestāde to uzskata par nepieciešamu.
   Komisija 2014. gada 20. jūnijā pieņēma paziņojumu, kurā izklāstīti “kritēriji, pēc kuriem analizē saderīgumu ar iekšējo tirgu valsts atbalstam ar mērķi sekmēt svarīgu projektu īstenošanu visas Eiropas interesēs” (1). Paziņojumu piemēro no 2014. gada 1. jūlija līdz 2020. gada 31. decembrim.
   Šis paziņojums attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu.
   Visā Eiropas Ekonomikas zonā ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana saskaņā ar EEZ līguma 1. pantā noteikto viendabīguma mērķi.
   Saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma 9. lappusē iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši Eiropas Komisijas pieņemtajiem tiesību aktiem.
   APSPRIEDUSIES ar Eiropas Komisiju,
   APSPRIEDUSIES ar EBTA valstīm, sūtot 2016. gada 25. janvārī vēstuli par šo jautājumu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā groza, pieņemot jaunas pamatnostādnes par EEZ līguma darbības un valsts atbalsta, kura mērķis ir sekmēt svarīgu projektu īstenošanu visas Eiropas interesēs, saderības analīzi. Jaunās pamatnostādnes ir pievienotas šim lēmumam un ir tā neatņemama sastāvdaļa.
   2. pants
   Autentisks ir tikai lēmuma teksts angļu valodā.

      Briselē, 2016. gada 27. aprīlī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

            Priekšsēdētājs

         Sven Erik SVEDMAN

            kolēģijas loceklis

         Frank BÜCHEL

      (1)  OV C 188, 20.6.2014., 4. lpp.

      PIELIKUMS

         Pamatnostādnes par EEZ līguma darbības un valsts atbalsta, kura mērķis ir sekmēt svarīgu projektu īstenošanu visas Eiropas interesēs, saderības analīzi
          (1)

      SATURS

                  1.

               Ievads

                  2.

               Piemērošanas joma

                  3.

               Atbilstības kritēriji

                  3.1.

               Projekta definīcija

                  3.2.

               Visas Eiropas intereses

                  3.2.1.

               Vispārējie kumulatīvie kritēriji

                  3.2.2.

               Vispārēji pozitīvie rādītāji

                  3.2.3.

               Īpaši kritēriji

                  3.3.

               Projekta nozīmīgums

                  4.

               Saderības kritēriji

                  4.1.

               Atbalsta nepieciešamība un samērīgums

                  4.2.

               Pārmērīgu konkurences kropļojumu novēršana un samēra pārbaude

                  4.3.

               Pārredzamība

                  5.

               Nobeiguma noteikumi

                  5.1.

               Paziņošanas pienākums

                  5.2.

                  Ex-post novērtējums un ziņošana

                  5.3.

               Stāšanās spēkā, spēkā esamība un pārskatīšana

            Attiecināmās izmaksas
      1.   Ievads

                  1.

                  Šajā pamatnostādņu nodaļā sniegtas norādes, kā atbilstoši valsts atbalsta noteikumiem vērtēt publisko finansējumu svarīgiem projektiem visas Eiropas interesēs (SPVEI).

                  2.

                  SPVEI var dot ļoti nozīmīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmē, nodarbinātībā un Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) ražošanas un ekonomikas konkurētspējā, jo tiem ir pozitīva netiešā ietekme uz iekšējo tirgu un Savienības iedzīvotājiem.

                  3.

                  SPVEI dod iespēju visā EEZ apvienot zināšanas, ekspertu pieredzi, finanšu līdzekļus un ekonomikas dalībniekus, lai pārvarētu nozīmīgus tirgus vai sistēmiskus trūkumus vai problēmsituācijas sabiedrībā, ko citādi nav iespējams atrisināt. Tajos jāapvieno publiskā un privātā sektora darbība, lai īstenotu liela mēroga projektus, kas dotu ievērojamu labumu EEZ un līgumslēdzēju pušu pilsoņiem.

                  4.

                  SPVEI var būt attiecināmi uz visām politikām un pasākumiem, kuri ir paredzēti kopīgu Eiropas mēroga mērķu sasniegšanai, jo īpaši saistībā ar “Eiropa 2020” (2) mērķiem, Eiropas Savienības pamatiniciatīvām un galvenajām ekonomikas izaugsmes nozarēm, tādām kā svarīgas pamattehnoloģijas (3) (KET).

                  5.

                  Valsts atbalsta modernizācijas (VAM) (4) iniciatīvā aicināts virzīt valsts atbalstu uz Eiropas kopējo mērķu sasniegšanu atbilstoši “Eiropas 2020” darba plāna prioritātēm, lai novērstu tirgus nepilnības un citus nopietnus sistēmiskus trūkumus, kas kavē izaugsmes un nodarbinātības veicināšanu un integrēta, dinamiska un konkurētspējīga iekšējā tirgus attīstību. SPVEI izmantošanai bieži vien ir vajadzīga būtiska valsts iestāžu dalība, jo tirgus dalībnieki citādi nefinansētu šādus projektus. Lai saglabātu vienlīdzīgus nosacījumus iekšējā tirgū, ar šo paziņojumu nosaka piemērojamos noteikumus gadījumiem, kuros šādu projektu publiskais finansējums ir valsts atbalsts.

                  6.

                  VAM ir laba iespēja atjaunināt un konsolidēt pašreizējās norādes vienā dokumentā, kā arī saskaņot tās ar “Eiropas 2020” un VAM mērķiem un attiecināt tās uz citām jomām, kurās tās būtu iespējams piemērot. Ar šīm pamatnostādnēm tādējādi tiek aizstāti visi pašreizējie noteikumi par SPVEI. Līdz ar to šīs pamatnostādnes sniedz līgumslēdzējām pusēm speciāli izstrādātas starpnozaru norādes, kuru mērķis ir veicināt svarīgu sadarbības projektu izstrādi, kas sekmē visas Eiropas intereses.

                  7.

                  EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunktā teikts, ka atbalstu, kas veicina kāda svarīga projekta īstenojumu visas Eiropas interesēs, var uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. Attiecīgi šajās pamatnostādnēs ir izklāstītas norādes par kritērijiem, kurus EBTA Uzraudzības iestāde (“Iestāde”) piemēros, izvērtējot valsts atbalstu SPVEI īstenošanas veicināšanai. Tajās vispirms ir definēta to darbības joma un sniegts tādu kritēriju saraksts, kurus Iestāde izmantos, lai novērtētu šādu projektu raksturu un nozīmīgumu EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā. Pēc tam tiek paskaidrots, kā, ņemot vērā valsts atbalsta noteikumus, Iestāde vērtēs SPVEI publisko finansējumu.

                  8.

                  Šajās pamatnostādnēs nav izslēgta iespēja, ka atbalsts SPVEI īstenošanas veicināšanai var tikt atzīts par saderīgu ar EEZ līgumu, pamatojoties uz citiem noteikumiem, jo īpaši EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, un attiecīgajiem īstenošanas noteikumiem. Valsts atbalsta regulējums tika modernizēts, lai līgumslēdzējām pusēm piedāvātu lielākas iespējas subsidēt svarīgus projektus, ar kuriem nolūkā sekmēt ilgtspējīgu attīstību un nodarbinātību dažādās jomās tiek novērstas tirgus nepilnības un kohēzijas problēmas. Tomēr ar šiem noteikumiem nav iespējams pilnībā ņemt vērā SPVEI būtiskumu, īpatnības un raksturojumu, jo tiem var būt vajadzīgi īpaši attiecināmības, saderīguma un procedurālie noteikumi, kas ir izklāstīti šajās pamatnostādnēs.

            2.   Piemērošanas joma

                  9.

                  Šīs pamatnostādnes piemēro visiem SPVEI visās ekonomikas nozarēs.

                  10.

                  Šīs pamatnostādnes nepiemēro šādām jomām:

                              a)

                              pasākumiem, kas ietver atbalstu grūtībās esošiem uzņēmumiem, kā definēts glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēs (5) vai turpmākās pamatnostādnēs, ar kurām tās groza vai aizstāj;

                              b)

                              pasākumiem, kuri ietver atbalstu uzņēmumiem, uz kuriem attiecas neizpildīts līdzekļu atgūšanas rīkojums, kas izdots saskaņā ar iepriekšēju Iestādes lēmumu, ar kuru atbalsts ir atzīts par nelikumīgu un nesaderīgu ar EEZ līguma darbību;

                              c)

                              atbalsta pasākumiem, kas paši par sevi vai to nosacījumu vai finansēšanas metodes dēļ uzskatāmi par EEZ tiesību (6) nedalāmu pārkāpumu, jo īpaši:

                                          —

                                          atbalsta pasākumiem, kas atbalsta piešķiršanai izvirza nosacījumu, ka saņēmēja galvenajai pārvaldei ir jāatrodas attiecīgās līgumslēdzējas puses teritorijā vai ka tā uzņēmējdarbības vietai pārsvarā jābūt attiecīgās līgumslēdzējas puses teritorijā,

                                          —

                                          atbalsta pasākumiem, kas atbalsta piešķiršanai izvirza nosacījumu, ka saņēmējam jāizmanto valstī ražotās preces vai valsts pakalpojumi,

                                          —

                                          atbalsta pasākumiem, kas ierobežo saņēmēju iespēju izmantot pētniecības, attīstības un inovācijas rezultātus citas līgumslēdzējas puses teritorijā.

            3.   Atbilstības kritēriji

                  11.

                  Lai noteiktu, vai projektam ir piemērojams EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkts, piemēro šādus kritērijus.

            3.1.   Projekta definīcija

                  12.

                  Atbalsta priekšlikums attiecas uz atsevišķu projektu, kura mērķi un īstenošanas nosacījumi, tostarp dalībnieki un finansējums, ir skaidri noteikti (7).

                  13.

                  Iestāde var uzskatīt par atbalstāmu arī “integrētu projektu”, t. i., tādu atsevišķu projektu grupu, kas ir iekļauti vienotā struktūrā, plānā vai programmā ar kopēju mērķi un vienotu sistēmisku pieeju. Integrētā projekta atsevišķie komponenti var attiekties uz dažādiem piegādes ķēdes posmiem, bet tiem ir jābūt savstarpēji papildinošiem un nepieciešamiem svarīga Eiropas mērķa realizācijai[ (8)].

            3.2.   Visas Eiropas intereses

      3.2.1.   Vispārējie kumulatīvie kritēriji

                  14.

                  Projektam konkrētā, skaidrā un identificējamā veidā jādod ieguldījums viena vai vairāku Eiropas mērķu sasniegšanā un būtiski jāietekmē EEZ konkurētspēja, ilgtspējīga attīstība, sabiedrības problēmu risinājumi vai vērtību radīšana visā EEZ.

                  15.

                  Projektam jādod būtisks ieguldījums kopīgajos Eiropas mērķos, piemēram, tam jābūt ar būtisku nozīmi attiecībā uz “Eiropa 2020” stratēģiju, Eiropas pētniecības telpu, Eiropas stratēģiju par KET
                      (9), Eiropas enerģētikas stratēģiju (10), Klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (11), Eiropas energoapgādes drošības stratēģiju (12), Eiropas stratēģiju elektronikas jomā, Eiropas transporta un enerģijas tīkliem, tādām Savienības pamatiniciatīvām kā Inovācijas Savienība (13), Eiropas digitalizācijas programma (14), Resursu ziņā efektīva Eiropa (15) vai prioritāti Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetā (16).

                  16.

                  Projektā parasti jābūt iesaistītai vairāk nekā vienai līgumslēdzējai pusei (17) un tā priekšrocībām jāizpaužas ne tikai finansētājās līgumslēdzēju pušu teritorijās, bet arī plašā EEZ daļā. Projekta priekšrocībām jābūt skaidri definētām konkrētā un identificējamā veidā (18).

                  17.

                  Projekta priekšrocības nedrīkst izpausties tikai attiecībā uz konkrētajiem uzņēmumiem vai konkrēto nozari, bet tām ir jābūt ar plašāku nozīmi un piemērojumu Eiropas ekonomikā vai sabiedrībā, ko rada projekta pozitīvā netiešā ietekme (piemēram, sistēmiska ietekme uz vairākiem līmeņiem vērtību ķēdē, ietekme augšupējos vai lejupējos tirgos, alternatīvs izmantojums citās nozarēs vai pāreja uz citiem transporta veidiem), kas ir skaidri definēta konkrētā un identificējamā veidā.

                  18.

                  Projektam jāparedz saņēmēja līdzfinansējums.

                  19.

                  Projektā ir jāievēro princips par videi kaitīgu subsīdiju pakāpenisku pārtraukšanu, kas noteikts Ceļvedī par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā (19).

            3.2.2.   Vispārēji pozitīvie rādītāji

                  20.

                  Papildus 3.2.1. iedaļā norādītājiem kumulatīvajiem kritērijiem Iestāde dos priekšroku šādiem projektiem:

                              a)

                              projekts (projekta veids, noteiktie mērķi un finansējuma vajadzības) ir izstrādāts tā, lai tajā būtu iespējams piedalīties visām ieinteresētajām līgumslēdzējām pusēm;

                              b)

                              projekta izstrādē ir iesaistīta Eiropas Komisija vai cita juridiska struktūra, kurai Eiropas Komisija ir deleģējusi savas pilnvaras, piemēram, Eiropas Investīciju banka;

                              c)

                              projekta atlasē ir iesaistīta Eiropas Komisija vai cita juridiska struktūra, kurai Eiropas Komisija ir deleģējusi savas pilnvaras, ar nosacījumu, ka šī struktūra šajā nolūkā darbojas kā īstenojoša struktūra;

                              d)

                              projekta pārvaldības struktūrā ir iesaistīta Eiropas Komisija vai cita juridiska struktūra, kurai Eiropas Komisija ir deleģējusi savas pilnvaras, un vairākas līgumslēdzējas puses;

                              e)

                              projekts paredz plaša līmeņa sadarbību, ko raksturo partneru skaits, dažādu nozaru organizāciju vai dažāda lieluma uzņēmumu iesaistīšanās;

                              f)

                              projektu līdzfinansē EBTA vai no Eiropas Savienības fondiem (20).

            3.2.3.   Īpaši kritēriji

                  21.

                  Pētniecības, izstrādes un inovācijas projektiem jābūt ar vērienīgu inovācijas raksturu vai jārada nozīmīga pievienotā vērtība pētniecības, izstrādes un inovācijas izteiksmē, ņemot vērā sasniegto tehnisko līmeni attiecīgajā nozarē.

                  22.

                  Projektiem, kas ietver izmantošanu rūpniecībā, jāļauj izstrādāt jaunu produktu vai pakalpojumu ar augstu izpētes un inovācijas saturu un/vai izmantot fundamentāli inovatīvu ražošanas procesu. Esošo iekārtu regulāra modernizācija bez inovatīvas dimensijas un esošo produktu jaunāku versiju izstrāde nav kvalificējama kā SPVEI.

                  23.

                  Vides, enerģētikas vai transporta projektiem ir jābūt ar lielu nozīmi Savienības vides, enerģētikas (tostarp energoapgādes drošības) vai transporta stratēģijā, vai arī jādod nozīmīgs ieguldījums iekšējā tirgus attīstībā, ietverot šīs konkrētās nozares, bet neaprobežojoties ar tām.

            3.3.   Projekta nozīmīgums

                  24.

                  Lai projektu varētu kvalificēt kā SPVEI, tam ir jābūt kvantitatīvi vai kvalitatīvi nozīmīgam. Tam ir jābūt ar ļoti lielu apjomu vai darbības jomu un/vai jāparedz nozīmīgs tehnoloģiskā vai finanšu riska līmenis.

            4.   Saderības kritēriji

                  25.

                  Uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta b) apakšpunkta pamata vērtējot saderīgumu EEZ līguma darbību, ar kuru veicina SPVEI īstenošanu, Iestāde ņems vērā šādus kritērijus (21).

                  26.

                  Lai izvērtētu, vai paredzamā pozitīvā ietekme pārspēj iespējamo negatīvo ietekmi, Iestāde veiks samēra testu, kā izklāstīts turpmāk.

                  27.

                  Ņemot vērā projekta raksturu, Iestāde var uzskatīt, ka tirgus nepilnību vai citu sistēmisku trūkumu esamība, kā arī ieguldījums visas Eiropas interešu īstenošanā pastāv, ja projekts izpilda iepriekš 3. iedaļā izklāstītos attiecināmības kritērijus.

            4.1.   Atbalsta nepieciešamība un samērīgums

                  28.

                  Ar atbalstu nedrīkst subsidēt projekta izmaksas, kas uzņēmumam rastos jebkurā gadījumā, un nedrīkst kompensēt saimnieciskās darbības parasto uzņēmējdarbības risku. Ir jāpierāda, ka projekta īstenošana bez atbalsta nav iespējama, tas tiktu realizēts mazākā apmērā, ar mazāku darbības jomu vai veidā, kas ievērojami ierobežotu tā paredzamās priekšrocības (22). Atbalsts tiks uzskatīts par samērīgu tikai tad, ja tādu pašu rezultātu nevarētu sasniegt ar mazāku atbalstu.

                  29.

                  Līgumslēdzējai pusei jāsniedz Iestādei pietiekama informācija par atbalstāmo projektu, kā arī izsmeļošs apraksts par hipotētisko scenāriju, kurā neviena līgumslēdzēja puse nebūtu piešķīrusi atbalstu. Hipotētiskais scenārijs var ietvert alternatīva projekta neesamību vai skaidri definētu un pietiekami paredzamu alternatīvu projektu, ko saņēmējs ir apsvēris savā iekšējā lēmumu pieņemšanas procesā, un var attiekties uz alternatīvu projektu, kuru pilnīgi vai daļēji īsteno ārpus EEZ.

                  30.

                  Ja alternatīva projekta nav, Iestāde pārbaudīs, vai atbalsta summa nepārsniedz minimumu, kas nepieciešams, lai atbalstāmajam projektam būtu pietiekama peļņa, piemēram, tāda, kas dod iespēju panākt iekšējās atdeves koeficientu, kas atbilst nozares vai uzņēmuma specifiskajiem kritērijiem vai minimālajai rentabilitātes likmei. Šim nolūkam var izmantot arī parastos atdeves koeficientus, ko saņēmējs sagaidītu citos līdzīgos ieguldījumu projektos, kopējās kapitāla izmaksas vai atdeves koeficientus, kas tiek parasti novēroti attiecīgajā nozarē. Visi saistītie paredzamie ieguvumi un izmaksas jāņem vērā par visu projekta darbības laiku.

                  31.

                  Maksimālais atbalsta līmenis tiks noteikts, ņemot vērā identificēto finansējuma trūkumu salīdzinājumā ar attiecināmajām izmaksām. Ja tas ir pamatojams ar finansējuma trūkuma analīzi, atbalsta intensitāte var sasniegt līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām. Trūkstošais finansējums ir starpība starp pozitīvo un negatīvo naudas plūsmu visā ieguldījuma periodā, kas diskontēta līdz pašreizējai vērtībai, pamatojoties uz piemērotu diskonta likmi, kura atspoguļo atdeves likmi, kas ir nepieciešama, lai saņēmējs varētu īstenot projektu, ņemot vērā ar to saistītos riskus. Attiecināmās izmaksas ir norādītas pielikumā (23).

                  32.

                  Ja ir pierādīts, piemēram, ar uzņēmuma iekšējiem dokumentiem, ka atbalsta saņēmējam ir skaidri noteikta izvēle starp atbalstītu projektu un alternatīvu projektu bez atbalsta, Iestāde salīdzinās neto pašreizējo vērtību ieguldījumam atbalstītajā projektā un ieguldījumam hipotētiskajā projektā un ņems vērā attiecīgo uzņēmējdarbības scenāriju īstenošanās varbūtības.

                  33.

                  Savā analīzē Iestāde ņems vērā šādus elementus:

                              a)

                              :

                              plānoto izmaiņu noteikšana

                              :

                              līgumslēdzējai pusei ir sīki jānorāda rīcības izmaiņas, kuras tiek sagaidītas valsts atbalsta rezultātā, t. i., vai tiks uzsākts jauns projekts vai tiks palielināts projekta apjoms, mērogs vai temps. Rīcības izmaiņas jānosaka, salīdzinot to, kādi būtu paredzētie rezultāti un plānotās darbības līmenis ar atbalstu un bez tā. Starpība starp šiem diviem scenārijiem norāda uz atbalsta pasākuma ietekmi un tā stimulējošo ietekmi;

                              b)

                              :

                              rentabilitātes pakāpe

                              :

                              ja projekts privātam uzņēmumam nebūtu pietiekami rentabls, bet tas dotu nozīmīgu labumu sabiedrībai, ir lielāka ticamība, ka atbalstam piemīt stimulējoša ietekme.

                  34.

                  Lai novērtētu faktiskos vai iespējamos starptautiskās tirdzniecības izkropļojumus, Iestāde var ņemt vērā apstākli, ka konkurenti, kas atrodas ārpus EEZ, tieši vai netieši (pēdējo trīs gadu laikā) ir saņēmuši vai saņems tādas pašas intensitātes atbalstu līdzīgiem projektiem. Tomēr, ja starptautiskās tirdzniecības izkropļojumi varētu rasties pēc vairāk nekā trīs gadiem, ņemot vērā attiecīgās nozares īpašo raksturu, atsauces periodu var attiecīgi pagarināt. Ja vien tas ir iespējams, attiecīgā līgumslēdzēja puse sniegs Iestādei pietiekamu informāciju, lai tā varētu izvērtēt situāciju, jo īpaši to, vai ir nepieciešams ņemt vērā konkurences priekšrocības, kādas ir konkurentam no trešās valsts. Ja Iestādei nav attiecīgo pierādījumu par piešķirto vai ierosināto atbalstu, tā savu lēmumu var balstīt arī uz netiešiem pierādījumiem.

                  35.

                  Vācot pierādījumus, Iestāde var izmantot savas izmeklēšanas pilnvaras (24).

                  36.

                  Atbalsta instrumenta izvēle jāveic, ņemot vērā tirgus nepilnību vai citu nozīmīgu sistēmisku trūkumu, kuru ar šo instrumentu cenšas novērst. Piemēram, ja pamatā esošā problēma ir nepietiekama piekļuve finansējumam, līgumslēdzējām pusēm parasti būtu jāizmanto atbalsts likviditātes atbalsta veidā, piemēram, kā aizdevums vai garantija (25). Ja nepieciešams arī zināmā mērā dalīties ar uzņēmumu tā riskos, vēlamajam atbalsta instrumentam parasti vajadzētu būt atmaksājamam avansam. Atmaksājami instrumenti kopumā tiks uzskatīti par pozitīvu rādītāju.

                  37.

                  Analīzē attiecīgajā gadījumā ņem vērā energoapgādes drošības un energoefektivitātes mērķus.

                  38.

                  Iestādes attieksme būs labvēlīgāka pret projektiem, kas paredz ievērojamu ieguldījumu no pašiem atbalsta saņēmējiem vai neatkarīgiem privātiem ieguldītājiem. Materiālos un nemateriālos aktīvus, kā arī zemi novērtē pēc tirgus cenām.

                  39.

                  Saņēmēju atlase konkurenci veicinošā, pārredzamā un nediskriminējošā konkursā tiks uzskatīta par pozitīvu rādītāju.

            4.2.   Pārmērīgu konkurences kropļojumu novēršana un samēra pārbaude

                  40.

                  Līgumslēdzējai pusei ir jāpierāda, ka ierosinātais atbalsta pasākums ir piemērots politikas instruments, lai sasniegtu projekta mērķi. Atbalsta pasākums netiks uzskatīts par piemērotu, ja to pašu rezultātu ir iespējams sasniegt ar citiem politikas instrumentiem vai valsts atbalsta instrumentiem, kas rada mazākus konkurences kropļojumus.

                  41.

                  Lai atbalsts būtu saderīgs, atbalsta pasākuma negatīvajai ietekmei, kas izpaužas kā konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm, jābūt ierobežotai un kompensētai ar pozitīvo ietekmi, kas izpaužas kā ieguldījumi tādu mērķu sasniegšanā, kas kalpo visas Eiropas interesēm.

                  42.

                  Izvērtējot atbalsta pasākuma negatīvo ietekmi, Iestāde savā analīzē pievērsīsies atbalsta paredzamajai ietekmei uz konkurenci starp uzņēmumiem attiecīgajā produktu tirgū, tostarp augšupējā posma vai lejupējā posma tirgos, un jaudas pārpalikuma riskam.

                  43.

                  Iestāde izvērtēs, vai pastāv risks, ka tiks traucēta piekļuve tirgum un radīts dominējošs stāvoklis tirgū, īpaši gadījumos, ja izpētes rezultāti netiek izplatīti vai to izplatīšana ir ierobežota. Projektiem, kas paredz infrastruktūras būvi (26), jāparedz atklāta un nediskriminējoša piekļuve infrastruktūrai un nediskriminējošas cenas (27).

                  44.

                  Iestāde izvērtēs iespējamo negatīvo ietekmi uz tirdzniecību, tostarp risku, ka starp līgumslēdzējām pusēm varētu notikt “subsidēšanas sacensība”, jo īpaši attiecībā uz atrašanās vietas izvēli.

            4.3.   Pārredzamība

                  45.

                  Līgumslēdzējām pusēm ir jānodrošina, ka valsts atbalstam veltītā valsts vai reģionāla līmeņa tīmekļa vietnē tiek publicēta šāda informācija:

                              a)

                              atbalsta pasākuma un tā īstenošanas noteikumu teksts vai saite uz to;

                              b)

                              atbalsta piešķīrējas iestādes vai iestāžu identitāte;

                              c)

                              individuālā atbalsta saņēmēja identitāte, katram saņēmējam piešķirtā atbalsta veids un summa, piešķiršanas datums, uzņēmuma veids (MVU/liels uzņēmums); reģions, kurā atrodas uzņēmums (NUTS II līmenī); galvenā tautsaimniecības nozare, kurā saņēmējs uzņēmums veic savu darbību (NACE grupas līmenī) (28).

                  46.

                  Atbrīvojumu no šīm prasībām var piešķirt attiecībā uz individuālu atbalstu, kura apmērs ir mazāks nekā 500 000 euro. Šī informācija jāpublicē pēc tam, kad ir pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu, un tā jāsaglabā vismaz 10 gadus, un tai bez ierobežojumiem jābūt pieejamai plašai sabiedrībai (29). Līgumslēdzējām pusēm līdz 2016. gada 1. jūlijam nebūs pienākuma norādīt iepriekšminēto informāciju.

            5.   Nobeiguma noteikumi

      5.1.   Paziņošanas pienākums

                  47.

                  Saskaņā ar 3. protokola I daļas 1. panta 3) punktu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi līgumslēdzējām pusēm iepriekš ir jāinformē Iestāde par visiem plāniem piešķirt vai mainīt valsts atbalstu, tostarp atbalstu SPVEI.

                  48.

                  Līgumslēdzējas puses, kas kopīgi īsteno vienu SPVEI, tiek aicinātas, ja vien iespējams, iesniegt Iestādei vienotu paziņojumu.

            5.2.   Ex-post novērtējums un ziņošana

                  49.

                  Par projekta izpildi jāsniedz regulāri ziņojumi. Vajadzības gadījumā Iestāde var pieprasīt veikt ex post novērtējumu.

            5.3.   Stāšanās spēkā, spēkā esība un pārskatīšana

                  50.

                  Šīs pamatnostādnes tiks piemērotas no pieņemšanas dienas līdz 2020. gada 31. decembrim.

                  51.

                  Iestāde piemēros šajās pamatnostādnēs izklāstītos principus visiem paziņotajiem atbalsta projektiem, attiecībā uz kuriem tai ir jāpieņem lēmums pēc pamatnostādņu publicēšanas Iestādes tīmekļa vietnē, pat ja par projektiem ir paziņots pirms publicēšanas.

                  52.

                  Saskaņā ar Valsts atbalsta pamatnostādņu (30) II daļas noteikumiem, kas piemērojami nelikumīga valsts atbalsta novērtēšanai, nepaziņota atbalsta gadījumā Iestāde piemēros šīs pamatnostādnes, ja atbalsts piešķirts pēc tā stāšanās spēkā, un visos citos gadījumos – noteikumus, kas bija spēkā atbalsta piešķiršanas laikā.

                  53.

                  Iestāde var jebkurā laikā pieņemt lēmumu grozīt šīs pamatnostādnes, ja tas ir nepieciešams ar konkurences politiku saistītu iemeslu dēļ vai lai ņemtu vērā citas politikas iestrādnes, starptautiskās saistības, tirgu attīstību vai jebkāda cita pamatota iemesla dēļ.

         (1)  Šīs pamatnostādnes atbilst Eiropas Komisijas paziņojumam par kritērijiem, pēc kuriem analizē saderīgumu ar iekšējo tirgu valsts atbalstam ar mērķi sekmēt svarīgu projektu īstenošanu visas Eiropas interesēs, kuri tika publicēti 2014. gada 20. jūnijā (OV C 188, 20.6.2014., 4. lpp.).

         (2)  Komisijas paziņojums “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei”, COM(2010) 2020 galīgā redakcija, 2010. gada 3. marts.

         (3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija par svarīgām pamattehnoloģijām – tilts uz izaugsmi un nodarbinātību”, COM(2012) 341 final, 2012. gada 26. jūnijs.

         (4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “ES valsts atbalsta modernizācija (VAM)”, COM(2012) 209 final, 2012. gada 8. maijs.

         (5)  Pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu nefinanšu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, kas pieņemtas ar Lēmumu Nr. 321/14/COL (OV L 271, 16.10.2015., 35. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 62, 15.10.2015., 1. lpp.). Kā paskaidrots šo pamatnostādņu 23. punktā, grūtībās esošs uzņēmums, kura eksistence ir apdraudēta, nevar tikt uzskatīts par piemērotu instrumentu citu publiskās politikas mērķu sekmēšanai tikmēr, kamēr nav nodrošināta tā dzīvotspēja.

         (6)  Skatīt, piemēram, spriedumu lietā C-156/98 Vācija/Komisija EU:C:2000:467, 78. punkts un lietā C-333/07 Régie Networks/Rhône-Alpes Bourgogne EU:C:2008:764, 94.–116. punkts.

         (7)  Ja ir runa par pētniecību un izstrādi, gadījumos, kuros divi vai vairāki projekti nav skaidri nošķirami viens no otra un, jo īpaši, ja tiem nav tehnoloģisku panākumu patstāvīgas varbūtības, tos uzskata par vienotu atsevišķu projektu. Par saderīgu netiks uzskatīts atbalsts projektam, kura rezultātā tiek mainīta tikai projekta atrašanās vieta EEZ, nemainot projekta raksturu, apmēru vai darbības jomu.

         (8)  Turpmāk atsevišķu projektu un integrētu projektu apzīmē vienkārši kā “projektu”.

         (9)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas stratēģija par svarīgām pamattehnoloģijām – tilts uz izaugsmi un nodarbinātību”, COM(2012) 341 final, 2012. gada 26. jūnijs.

         (10)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ““Enerģētika 2020” – Konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un drošas enerģētikas stratēģija”, COM(2010) 639 galīgā redakcija, 2010. gada 10. novembris.

         (11)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Klimata un enerģētikas politikas satvars laikposmam no 2020. gada līdz 2030. gadam”, COM(2014) 15 final, 2014. gada 22. janvāris.

         (12)  Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas energoapgādes drošības stratēģija”, COM(2014) 330 final, 2014. gada 28. maijs.

         (13)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība””, COM(2010) 546 galīgā redakcija, 2010. gada 6. oktobris.

         (14)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā programma Eiropai”, COM(2010) 245 galīgā redakcija, 2010. gada 26. augusts, kā atzīts 2011. gada 26. oktobra EEZ Apvienotās parlamentārās komitejas 37. sanāksmes rezolūcijā.

         (15)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Resursu ziņā efektīva Eiropa””, COM(2011) 21, 2011. gada 26. janvāris.

         (16)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetam: prioritāte konkurētspējai un ilgtspējai”, COM(2010) 614 galīgā redakcija, 2010. gada 28. oktobris.

         (17)  Izņemot savstarpēji savienotas pētniecības infrastruktūras un TEN-T projektus, kuriem pēc būtības ir starpvalstu nozīme, jo tie ir daļa no fiziski savienota pārrobežu tīkla vai ir būtiski pārrobežu satiksmes pārvaldības vai sadarbspējas uzlabošanai.

         (18)  Apstāklis, ka projektu īsteno uzņēmumi vairākās valstīs vai pētniecības struktūru turpmāk izmanto dažādu EEZ dalībvalstu uzņēmumi, pats par sevi nav pietiekams, lai projektu kvalificētu kā SPVEI. Tiesa ir norādījusi, ka projekts uzskatāms par nozīmīgu visas Eiropas interesēm, ja tas ir daļa no starpvalstu Eiropas programmas, kuru kopīgi atbalsta vairāku EEZ dalībvalstu valdības, vai tas ir rezultāts vairāku EEZ dalībvalstu saskaņotai rīcībai kopīgas problēmas novēršanai. Spriedums apvienotajās lietās C-62/87 un 72/87 Exécutif régional wallon un SA Glaverbel/Komisija, (EU:C:1988:132, 22.–23. punkts).

         (19)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ceļvedis par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā”, COM(2011) 571 galīgā redakcija, 2011. gada 20. septembris.

         (20)  EBTA vai Eiropas Savienības finansējums, kuru centrāli pārvalda EEZ vai Eiropas Savienības iestādes, aģentūras, kopuzņēmumi vai citas struktūras un kurš nav līgumslēdzēju pušu tiešā vai netiešā kontrolē, nav uzskatāms par valsts atbalstu.

         (21)  Saskaņā ar tiesu praksi Iestāde attiecībā uz SPVEI saderīguma novērtējumu var rīkoties pēc saviem ieskatiem. Spriedums apvienotajās lietās C-62/87 un 72/87 Exécutif regional wallon un SA Glaverbel pret Komisiju, [1988] Recueil 1573. lpp., 21. punkts.

         (22)  Atbalsta pieteikums ir jāiesniedz pirms darbu sākuma, kas nozīmē ar ieguldījumu saistītu būvdarbu sākumu vai pirmās stingri noteiktās iekārtu pasūtījumu saistības vai citas saistības, kas padara ieguldījumu neatgriezenisku – atkarībā no tā, kurš apstāklis iestājas pirmais. Zemes pirkšanu un tādus sagatavošanās darbus kā atļauju saņemšana un priekšizpētes veikšana neuzskata par darbu sākumu.

         (23)  Integrētā projektā attiecināmās izmaksas precīzi jānorāda katra atsevišķā projekta līmenī.

         (24)  Skatīt 1. panta 3. punktu Padomes 2013. gada 22. jūlija Regulā (ES) Nr. 734/2013, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (OV L 204, 31.7.2013., 15. lpp.). Šo pamatnostādņu pieņemšanas laikā tika apsvērta Regulas (ES) Nr. 734/2013 iekļaušana EEZ līgumā. Regula (EK) Nr. 659/1999 tika iekļauta EEZ līgumā ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 164/2001 (OV L 65, 7.3.2002., 46. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 13, 7.3.2002., 26. lpp.).

         (25)  Atbalstam garantiju veidā jābūt ierobežotam laikā, un atbalstam aizdevumu veidā jāpiemēro atmaksāšanas periodi.

         (26)  Lai novērstu šaubas, izmēģinājuma iekārtas netiek uzskatītas par infrastruktūru.

         (27)  Ja projekts ietver enerģētikas infrastruktūru, tam piemēro tarifu un piekļuves noteikumus un prasības par nošķiršanu atbilstoši iekšējā tirgus tiesību aktiem.

         (28)  Izņemot komercnoslēpumus un citu konfidenciālu informāciju, ja ir sniegts pietiekams pamatojums un Iestāde tam ir piekritusi (Nodaļa “Dienesta noslēpums valsts atbalsta lēmumu jomā”, Lēmums Nr. 15/04/COL, publicēts OV L 154, 8.6.2006., 27. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 29, 8.6.2006., 1. lpp.

         (29)  Šo informāciju publicē 6 mēnešu laikā pēc piešķiršanas dienas. Nelikumīga atbalsta gadījumā līgumslēdzējām pusēm būs jānodrošina, ka šī informācija tiek publicēta ex post vēlākais sešu mēnešu laikā no Iestādes lēmuma datuma. Informāciju dara pieejamu formātā, kas nodrošina iespēju datus meklēt, izgūt un viegli publicēt internetā, piemēram, CSV vai XML formātā.

         (30)  Lēmums Nr. 154/07/COL (OV L 73, 19.3.2009., 23. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 15, 19.3.2009., 1. lpp.).

         Papildinājums

            Attiecināmās izmaksas

                     a)

                     Priekšizpēte, tostarp sagatavošanas tehniskie pētījumi, un projekta realizācijai nepieciešamo atļauju saņemšanas izmaksas.

                     b)

                     Izmaksas par instrumentiem un aprīkojumu (tostarp par iekārtām un transportlīdzekļiem), ciktāl un cik ilgi to izmanto projektā. Ja šo instrumentu un aprīkojuma lietošanas laiks projektā neaptver visu amortizācijas laiku, par attiecināmajām izmaksām uzskatāmas tikai tādas amortizācijas izmaksas, kas atbilst projekta laikam, tās aprēķinot saskaņā ar labu grāmatvedības praksi.

                     c)

                     Ēku, infrastruktūras un zemes iegādes (vai celtniecības) izmaksas, ciktāl un cik ilgi tās izmanto projekta vajadzībām. Ja izmaksas nosaka kā komerciālās nodošanas izmaksas vai faktiski radušās kapitāla izmaksas pretstatā amortizācijas izmaksām, zemes, ēku vai infrastruktūras atlikumvērtību atrēķina no trūkstošā finansējuma summas ex ante vai ex post.

                     d)

                     Izmaksas par citiem materiāliem, piederumiem un līdzīgiem produktiem, kas nepieciešami projektam.

                     e)

                     Izmaksas par patentu un citu nemateriālo aktīvu iegūšanu, apstiprināšanu un aizsardzību. Izmaksas par līgumpētījumiem, zināšanām un patentiem, kas iegādāti vai kuru licences saņemtas no ārējiem avotiem godīgas konkurences apstākļos, kā arī izmaksas par konsultantu pakalpojumiem un līdzvērtīgiem pakalpojumiem, kas izmantoti vienīgi projekta mērķiem.

                     f)

                     Personāla un administrācijas izmaksas (tostarp pieskaitāmās izmaksas), kas tieši izriet no pētniecības, izstrādes un inovācijas darbībām, tostarp tām darbībām, kas saistītas ar pirmreizēju izmantošanu rūpniecībā (1), vai infrastruktūras projekta gadījumā – izmaksas infrastruktūras būvniecības laikā.

                     g)

                     Kapitāla un darbības izdevumi (CAPEX un OPEX), ja atbalstāmais projekts ir pirmreizēja izmantošana rūpniecībā, ciktāl izmantošana rūpniecībā izriet no pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības (2) un ciktāl tā pati satur ļoti nozīmīgu pētniecības, izstrādes un inovācijas komponentu, kas ir nenodalāms un nepieciešams elements projekta sekmīgai īstenošanai. Darbības izdevumiem ir jābūt saistītiem ar šādu projekta komponentu.

                     h)

                     Citas izmaksas var tikt akceptētas, ja tās ir pamatotas un nedalāmi saistītas ar projekta īstenošanu, izņemot darbības izmaksas, uz kurām neattiecas g) punkts.

            (1)  Pirmreizēja izmantošana rūpniecībā attiecas uz izmēģinājuma iekārtu paplašināšanu vai unikālām iekārtām un aprīkojumu, ko izmanto turpmākajos posmos pēc izmēģinājuma iekārtām, tostarp testēšanas posmā, taču to neattiecina uz masveida ražošanu un komercdarbībām.

            (2)  Pirmreizēju izmantošanu rūpniecībā var veikt arī cita struktūra, kas nav tā pati, kas veikusi pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības, ja vien šī struktūra ir iegādājusies tiesības izmantot iepriekšējo pētniecības, izstrādes un inovācijas darbību rezultātus un pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības un pirmreizējā izmantošana rūpniecībā ir iekļautas vienā projektā un par tām ir paziņots vienlaicīgi.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/2331 (2015. gada 4. decembris) par 2016. gada monētu emisijas apjoma apstiprināšanu (ECB/2015/42)

text:
               12.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 328/121

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/2331
   (2015. gada 4. decembris)
   par 2016. gada monētu emisijas apjoma apstiprināšanu (ECB/2015/42)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 128. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               No 1999. gada 1. janvāra Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības apstiprināt dalībvalstu, kuru valūta ir euro, emitēto monētu apjomu.

               (2)

               Tās 19 dalībvalstis, kuru valūta ir euro, apstiprinājuma saņemšanai ECB iesniegušas aprēķinus par euro monētu emisijas apjomu 2016. gadā kopā ar paskaidrojumiem par prognozēm izmantoto metodiku.

               (3)

               Ņemot vērā to, ka uz dalībvalstu tiesībām emitēt euro monētas attiecas ECB emisijas apjoma apstiprinājums, ECB apstiprinātos apjomus dalībvalstis nedrīkst pārsniegt bez iepriekšējas ECB piekrišanas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   2016. gada euro monētu emisijas apjoma apstiprinājums
   ECB apstiprina šajā tabulā norādīto euro monētu apjomu, ko dalībvalstis, kuru valūta ir euro, emitēs 2016. gadā:

               (milj. euro)

               Apgrozībai paredzēto monētu emisija un kolekcijas monētu (nav paredzētas apgrozībai) emisija 2016. gadā

               Beļģija

               80,6

               Vācija

               667,5

               Igaunija

               10,3

               Īrija

               38,8

               Grieķija

               79,5

               Spānija

               276,4

               Francija

               266,0

               Itālija

               35,0

               Kipra

               12,1

               Latvija

               20,0

               Lietuva

               32,3

               Luksemburga

               19,1

               Malta

               9,9

               Nīderlande

               52,5

               Austrija

               260,0

               Portugāle

               53,4

               Slovēnija

               30,0

               Slovākija

               17,0

               Somija

               45,0

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kurā to paziņo adresātiem.
   3. pants
   Adresāti
   Šis lēmums adresēts dalībvalstīm, kuru valūta ir euro.

      Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 4. decembrī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI


title: 2011/595/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/205

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu
   (2011/595/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aģentūras drošībai un veselības aizsardzībai darbā 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā (3), un jo īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0104/2011),

               1.

               apstiprina Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras kontu slēgšanu attiecībā uz 2009. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 46. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2013/558/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/169

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/558/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildi (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (4), un jo īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0069/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktorei apstiprinājumu par Centra 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 12. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      (2013. gada 17. aprīlis),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2011. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildi (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (4), un jo īpaši tās 14. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0069/2013),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra (“Centrs”) gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā 2012. gada 10. maijā Parlaments sniedza Centra direktorei apstiprinājumu par Centra 2010. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā cita starpā:

                              —

                              aicināja Centru nodrošināt atbilstību Finanšu regulas 60. pantam, pieņemot lēmumus par finansējumu pamatdarbības izdevumiem; īpaši prasīja Centram ieviest stingrāku kontroli iepirkuma plānošanas procesā,

                              —

                              aicināja Centru analizēt datu plūsmu un līdzekļus, ko izmanto budžeta plānošanā, un ieviest kontroles pasākumus; šajā sakarā norādīja, ka Centra budžeta plānošana ir balstīta uz Excel rīkiem un datu manuālu vai sistēmisku kontroli, kas varētu radīt kļūdas aprēķinos un izdevumu plānošanā un tādējādi negatīvi ietekmētu cenu noteikšanu Centrā,

                              —

                              norādīja, ka no 12 ļoti svarīgiem ieteikumiem, kurus sniedza Iekšējās revīzijas dienests, Centrs noraidīja ieteikumu par finanšu pārskatiem; aicināja Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par minētā lēmuma iemesliem;

                  C.

                  tā kā Centra 2011. gada galīgais budžets bija EUR 51 299 000, t. i., par 8,27 % mazāk nekā 2010. gadā (EUR 55 928 077),

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  norāda, ka Centra budžetā ir iekļauti ieņēmumi, kuros ietilpst maksājumi, ko veikušas struktūras, kas saņem Centra pakalpojumus, un Savienības iestādes un struktūras, ar kurām ir noslēgta vienošanās par sadarbību un kuru labā Centrs veic darbu, tai skaitā starpiestāžu darbību, kā arī jebkādi citi ieņēmumi;

                  2.

                  atgādina, ka Centra 2011. gada budžets bija EUR 51 299 000 un ka 2011. gada budžeta izpildes rezultāts 2011. gadā samazinājās līdz EUR 1 201 339,13, t. i., par 85,56 % mazāk nekā 2010. gadā (EUR 8 319 397,02); turklāt norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumā sniegto informāciju šā samazinājuma galvenais iemesls ir ieņēmumu samazināšanās par 15 %, jo Centram ir jauna izcenojumu politika, kuras mērķis ir saskaņot produktu cenas ar to izmaksām;

                  3.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu uzkrātais budžeta pārpalikums 2011. gadā ir samazinājies salīdzinājumā ar 2010. gadu – no EUR 9 231 709,81 uz EUR 2 973 348,94 – un ka šo samazinājumu noteica 2011. gada budžeta pārpalikuma tīrā ietekme un piešķīrumi rezervēm, kas paredzētas cenu stabilitātes saglabāšanai un ārkārtas ieguldījumiem;

                  4.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar Centra gada darbības pārskatā sniegto informāciju tā 2011. gada sākotnējā budžetā, kas bija EUR 46 956 800, tika izdarīts grozījums, kuru Centra valde pieņēma 2011. gada 13. oktobrī; norāda jo īpaši, ka budžeta grozījuma mērķis bija divējāds:

                              —

                              iekļaut budžeta pārpalikumu no iepriekšējiem gadiem, proti, EUR 9 231 709,81, un izmantot šo pārpalikumu, lai izveidotu divas ārkārtas rezerves: vienu – tulkojumu pieprasījuma efektīvākas pārvaldības rīka izstrādāšanai (E-CdT programma) (EUR 4 325 709,81) un otru – lai ļautu Centram saglabāt cenu stabilitāti 2012. un 2013. gadā (EUR 4 906 000),

                              —

                              no jauna līdzsvarot budžetu saistībā ar to, ka ir ievērojami samazinājies prognozēto pasūtījumu apmērs;

                  5.

                  turklāt norāda, ka cenu stabilitātei paredzētās rezerves apmērs bija zemāks nekā ierosinātais tāpēc, ka EUR 1,8 miljoni no pārpalikuma bija jāizmanto, lai jau 2011. gadā kompensētu no klientiem gūto ieņēmumu samazināšanos, un tādēļ rezerves galīgais apmērs bija tikai EUR 7,4 miljoni;

         Saistības

                  6.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar gada darbības pārskatu 2011. gadā kopējais saistību apmērs I sadaļā sasniedza 95,12 %, un tas ir daudz vairāk nekā 2010. gadā, kad tika iztērēti tikai 91,5 % no budžeta (85 % 2009. gadā); turklāt norāda, ka pārnesto apropriāciju apmērs ir neliels – tikai 1,32 % no saistību apropriācijām;

                  7.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar gada darbības pārskatu 2011. gadā kopējais saistību apmērs II sadaļā sasniedza 94,44 %, un tas ir ievērojami vairāk nekā 2010. gadā, kad budžeta izpilde bija tikai 86,30 % (88 % 2009. gadā);

                  8.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar gada darbības pārskatu III sadaļā līdz 2011. gada beigām budžeta izpilde bija sasniegusi 99,4 % salīdzinājumā ar 80,5 % 2010. gadā un ka augstais līmenis, kas sasniegts budžeta izpildē, ir skaidrojams ar budžeta samazinājumu, kas tika veikts, izdarot grozījumu budžetā;

         Cilvēkresursi

                  9.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar gada darbības pārskatā sniegto informāciju līdz 2011. gada beigām bija aizpildītas 205 no štatu sarakstā minētajām štata vietām, un tas ir 91,1 % no kopējā plānoto štata vietu skaita; turklāt norāda, ka atbilstīgi Centra pastāvīgajiem centieniem optimizēt darba metodes un samazināt izmaksas 2011. gadā no jauna tika izvērtētas visas Centra štata vietas un šīs izvērtēšanas rezultātā 2012. gadā tika likvidētas piecas štata vietas (ņemot vērā šo samazinājumu, būtu aizpildīti 93,18 % no visa štata vietu skaita);

                  10.

                  konstatē, ka gada laikā četri darbinieki izmantoja darbinieku iekšējās mobilitātes iespēju un mainīja savu darbvietu Centrā;

         Datu aizsardzība

                  11.

                  ņem vērā to, ka 2011. gadā Centrs iecēla amatā jaunu datu aizsardzības inspektoru, lai palielinātu šīs funkcijas neatkarību; ņem vērā, ka 2011. gadā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam (EDAU) tika iesniegti četri paziņojumi iepriekšējas pārbaudes vajadzībām, proti, saistībā ar videonovērošanu, disciplināro procedūru, politiku aizskarošas uzvedības novēršanai un sertificēšanas procedūru; turklāt norāda, ka attiecībā uz videonovērošanu lietu slēdza, pieņemot labvēlīgu atzinumu, attiecībā uz disciplināro procedūru un politiku aizskarošas uzvedības novēršanai pēc EDAU pieprasījuma tam tika nosūtīta papildu informācija un sertificēšanas gadījumā EDAU vēl nav atsūtījis savu atbildi; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par stāvokli saistībā ar šiem paziņojumiem;

         Iepirkuma procedūras

                  12.

                  ņem vērā to, ka saskaņā ar Finanšu regulas 60. pantu Centrs 2010. gadā izstrādāja 2011. gada iepirkumu plānu, kas tiek izmantots kā Centra valdes lēmums par finansējumu; turklāt norāda, ka šis plāns ir neatņemama daļa no Centra 2011. gada darba programmas, ko valde apstiprināja 2010. gada 27. oktobrī;

         Grāmatvedības sistēma

                  13.

                  ņem vērā, ka 2012. gada maijā Centrs ieviesa uzkrājumu grāmatvedības sistēmu, ko budžeta grāmatvedības vajadzībām izmanto Komisija, un ka grāmatvedis 2013. gada pirmajā ceturksnī pabeigs grāmatvedības sistēmas apstiprināšanu; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par stāvokli grāmatvedības sistēmas apstiprināšanā;

                  14.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa. rezolūciju (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 12. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 286, 17.10.2012., 141. lpp.

         (7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).


title: 2014/303/ES: Eiropas Centrālās bankas Lēmums ( 2014. gada 20. februāris ) par monetārās finansēšanas aizliegumu un to, kā nacionālās centrālās bankas maksā atlīdzību par valdības noguldījumiem (ECB/2014/8)

text:
               28.5.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 159/54

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS
   (2014. gada 20. februāris)
   par monetārās finansēšanas aizliegumu un to, kā nacionālās centrālās bankas maksā atlīdzību par valdības noguldījumiem

      (ECB/2014/8)

      (2014/303/ES)

   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 132. panta 1. punkta otro ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 34.1. panta otro ievilkumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 271. panta d) punktu un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 35.6. pantu, saistībā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 3603/93 (1) devīto apsvērumu, ECB Padome tiek pilnvarota novērtēt, vai nacionālās centrālās bankas (NCB) ievēro savas saistības saskaņā ar Līgumiem. ECB Padome attiecīgi kontrolē, vai NCB ievēro monetārās finansēšanas aizliegumu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 123. pantā. Šī lēmuma mērķis ir precizēt kritērijus, ko Eiropas Centrālā banka (ECB) piemēro atlīdzībai par valdību un valsts iestāžu noguldījumiem to centrālajā bankā sakarā ar Līgumā noteikto monetārās finansēšanas aizliegumu ECB Padomes iepriekš minētās kontroles funkcijas ietvaros.

               (2)

               Lai kontrolētu Līguma par Eiropas Savienības darbību 123. pantā noteiktā monetārās finansēšanas aizlieguma ievērošanu, ECB ņem vērā tādu atlīdzību par valdības noguldījumiem, kas nav augstāka par naudas tirgus procentu likmēm atbilstošu atlīdzību. Šajā lēmumā ir precizētas naudas tirgus likmes, kuras tiek piemērotas kā valdības noguldījumu maksimālā robeža un kuras no 2014. gada 1. decembra tiks ņemta vērā, kontrolējot Līguma ievērošanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā:

               a)

               “valdība” ir visi Līguma 123. pantā minētie publisko tiesību subjekti Regulas (EK) Nr. 3603/93 interpretācijā, izņemot valsts īpašumā esošās kredītiestādes, uz kurām NCB rezervju saņemšanas kontekstā NCB un ECB attiecina tādus pašus noteikumus kā uz privātām kredītiestādēm;

               b)

               “valdības noguldījumi” ir noguldījumi uz nakti un termiņnoguldījumi, ko NCB pieņem no jebkādas valdības;

               c)

               “tirgus likme nenodrošinātiem darījumiem uz nakti” ir: i) euro noguldījumiem uz nakti – euro uz nakti izsniegto kredītu vidējais indekss (EONIA), un ii) noguldījumiem uz nakti citā valūtā – ar to salīdzināma likme;

               d)

               “tirgus likme nodrošinātiem darījumiem” ir: i) termiņnoguldījumiem euro – euro repo tirgus likme (EUREPO) ar salīdzināmu termiņu, ja tā ir pieejama, un ii) termiņnoguldījumiem citā valūtā – ar to salīdzināma likme.

         2. pants
   Atlīdzība par valdības noguldījumiem un monetāra finansēšanas aizlieguma ievērošana
   1.   Monetārās finansēšanas aizlieguma ievērošanas kontroles nolūkā atlīdzībai par valdības noguldījumu NCB piemēro šādu maksimālo robežu:

               a)

               noguldījumiem uz nakti – tirgus likmi nenodrošinātiem darījumiem uz nakti;

               b)

               termiņnoguldījumiem – tirgus likmi nodrošinātiem darījumiem vai, ja tā nav pieejama, – tirgus likmi nenodrošinātiem darījumiem uz nakti.

         2.   1. punktā minētās maksimālās robežas ievērošanu novērtē, ņemot vērā visus faktus, kas attiecas uz katru konkrēto gadījumu.
   3. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   ECB piemēro šī lēmuma noteikumus no 2014. gada 1. decembra.
   2.   Šis lēmums stājas spēkā 2014. gada 22. februārī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2014. gada 20. februārī

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  Padomes 1993. gada 13. decembra Regula (EK) Nr. 3603/93, ar ko precizē definīcijas, lai piemērotu Līguma 104. pantā un 104.b panta 1. punktā minētos aizliegumus (OV L 332, 31.12.1993., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (1982. gada 12. jūlijs), ar ko noslēdz Nolīgumu par starptautiskiem neregulāriem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu (ASOR)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31982D0505

Oficiālais Vēstnesis L 230 , 05/08/1982 Lpp. 0038 - 0038 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 7 Sējums 3 Lpp. 0003  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 07 Sējums 3 Lpp. 0042  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 7 Sējums 3 Lpp. 0003  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 07 Sējums 3 Lpp. 0042

		Padomes Lēmums(1982. gada 12. jūlijs),ar ko noslēdz Nolīgumu par starptautiskiem neregulāriem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu (ASOR)(82/505/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 75. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],tā kā Komisija Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā atbilstoši Padomes pieņemtajām sarunu direktīvām veica sarunas ar Austriju, Spāniju, Somiju, Norvēģiju, Portugāli, Zviedriju, Šveici un Turciju par Nolīgumu par starptautiskiem neregulāriem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu (ASOR);tā kā Nolīgums par starptautiskiem neregulāriem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu atvieglos neregulāro pārvadājumu veikšanu un veicinās tūrismu Rietumeiropā,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā apstiprina Nolīgumu par starptautiskiem neregulāriem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu (ASOR) un Nobeiguma aktam pievienotās deklarācijas.Pirmajā daļā minētie dokumenti ir pievienoti šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs deponē Nolīguma [4] 18. pantā paredzētos aktus.Briselē, 1982. gada 12. jūlijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Nørgaard[1] OV C 31, 8.2.1982., 1. lpp.[2] OV C 182, 19.7.1982., 27. lpp.[3] Atzinums sniegts 1982. gada 26. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[4] Par Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts paziņos ar publikāciju Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------Nolīgumspar starptautiskiem neregulāriem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu (ASOR)EIROPAS KOPIENU PADOME,AUSTRIJAS REPUBLIKAS FEDERĀLAIS PREZIDENTS,SPĀNIJAS VALDĪBA,SOMIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,NORVĒĢIJAS KARALISTES VALDĪBA,PORTUGĀLES REPUBLIKAS VALDĪBA,ZVIEDRIJAS VALDĪBA,ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS FEDERĀLĀ PADOME,TURCIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS,VĒLOTIES veicināt starptautisko pārvadājumu attīstību un jo īpaši atvieglot to organizāciju un darbību,TĀ KĀ ar Padomes 1966. gada 28. jūlija Regulu Nr. 117/66/EEK par kopīgu noteikumu ieviešanu starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem [1] un ar Komisijas 1968. gada 9. jūlija Regulu (EEK) Nr. 1016/68, ar ko nosaka Padomes Regulas Nr. 117/66/EEK 6. un 9. pantā minēto kontroles dokumentu paraugu [2], tika liberalizēti starptautiskie neregulārie pasažieru pārvadājumi ar autobusu, ciktāl tie attiecas uz Eiropas Ekonomikas kopienu;TĀ KĀ turklāt Eiropas Transporta ministru konference (ETMK) 1969. gada 16. decembrī pieņēma Rezolūciju Nr. 20 par vispārējo noteikumu formulēšanu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusu [3], kas attiecas arī uz starptautisko neregulāro pasažieru pārvadājumu ar autobusu liberalizāciju;TĀ KĀ ir vēlams nodrošināt saskaņotus liberalizācijas pasākumus starptautiskajiem neregulārajiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu un vienkāršot pārbaudes procedūras, ieviešot vienotu dokumentu;TĀ KĀ ir vēlams Eiropas Transporta ministru konferences (ETMK) Sekretariātam uzticēt dažus administratīvus uzdevumus attiecībā uz šo nolīgumu;IR NOLĒMUŠI pieņemt vienotus noteikumus starptautiskajiem neregulārajiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu,UN ŠIM NOLŪKAM izraudzījušies šādus pilnvarotos.EIROPAS KOPIENU PADOME:M. Herman De Croo,Ministre des Communications du Royaume de Belgique,Président en exercice du Conseil des Communautés européennes;G. Contogeorgis,Membre de la Commission des Communautés européennes;AUSTRIJAS REPUBLIKAS FEDERĀLAIS PREZIDENTS:M. Karl Lausecker,Ministre fédéral des transports;SPĀNIJAS VALDĪBA:Don Emilio Pan de Soraluce,Ambassadeur;SOMIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTS:M. Jarmo Wahlströem,Ministre des Transports;NORVĒĢIJAS KARALISTES VALDĪBA:M. Erik Ribu,Secrétaire général au Ministère des Transports et Communications;PORTUGĀLES REPUBLIKAS VALDĪBA:M. José Carlos Viana Baptista,Ministre du Logement, des Travaux publics et des Transports;ZVIEDRIJAS VALDĪBA:M. Nils Erik Bramsvik,Sous-secrétaire d'État au Ministère des Communications;ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS FEDERĀLĀ PADOME:M. Léon Schlumpf,Conseiller fédéral, Chef du département fédéral des Transports, des Communications et de l'Énergie;TURCIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTA VĀRDĀ:Dr. Mustafa A. Aysan,Ministre des Transports;KAS, iepazinušies ar pārējo Pušu pilnvarām un atzinuši tās par likumīgām un spēkā esošām,IR VIENOJUŠIES PAR ŠO.I IEDAĻADarbības joma un definīcijas1. pants1. Šo nolīgumu piemēro:a) starptautiskiem neregulāriem pasažieru autopārvadājumiem:- ko veic starp divu Līgumslēdzēju pušu teritorijām vai- kas sākas un beidzas vienas un tās pašas Līgumslēdzējas puses teritorijā,- kurā izmanto tādus Līgumslēdzējas puses teritorijā reģistrētus transportlīdzekļus, kas pēc savas uzbūves un aprīkojuma ļauj pārvadāt vairāk nekā deviņas personas, ieskaitot vadītāju, un kas ir paredzēti šim mērķim;b) ar šiem pakalpojumiem saistītu transportlīdzekļu braucieniem bez pasažieriem.2. Šajā nolīgumā starptautiskie pārvadājumi ir tādi pārvadājumi, kas šķērso vismaz divu Līgumslēdzēju pušu teritorijas.3. Šajā nolīgumā ar jēdzienu "Līgumslēdzējas puses teritorija", ciktāl tas attiecas uz Eiropas Ekonomikas kopienu, apzīmē tās teritorijas, kurās piemēro Kopienas dibināšanas Līgumu, un atbilstoši Līgumā izklāstītajiem nosacījumiem.2. pants1. Šajā nolīgumā neregulārie pārvadājumi ir tādi pārvadājumi, kas neatbilst regulāro pārvadājumu definīcijai, kas sniegta 3. pantā, un neatbilst turpbrauciena un atpakaļbrauciena pārvadājumu definīcijai, kas sniegta 4. pantā. Tajos ietilpst:a) pārvadājumi "ar slēgtām durvīm", tas ir, braucieni, ko veic, izmantojot vienu un to pašu transportlīdzekli, ar kuru vienu un to pašu pasažieru grupu transportē visu brauciena laiku un atved to atpakaļ uz izbraukšanas vietu;b) pārvadājumi, kuros turpbraucienā pārvadā pasažierus un atpakaļbraucienu veic bez pasažieriem;c) visi pārējie pārvadājumi.2. Ievērojot izņēmumus, ko atļāvušas attiecīgo Līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes, neregulārajos pārvadājumos brauciena laikā nedrīkst uzņemt vai izsēdināt pasažierus. Šādus pārvadājumus var veikt ar zināmu regularitāti, bet līdz ar to tie nepārstāj būt neregulārie pārvadājumi.3. pants1. Šajā nolīgumā regulārie pārvadājumi ir pārvadājumi, kas nodrošina pasažieru pārvadājumus ar noteiktu regularitāti un pa noteiktiem maršrutiem, kuros pasažieri var iekāpt un izkāpt iepriekš noteiktās pieturvietās. Uz regulārajiem pārvadājumiem var attiecināt prasības ievērot iepriekš noteiktu grafiku un tarifu.2. Šajā nolīgumā tādus pārvadājumus, neatkarīgi no tā, kas ir to organizētājs, kuri nodrošina noteiktu pasažieru kategoriju pārvadājumus, izslēdzot pārējos pasažierus, arī uzskata par regulāriem pārvadājumiem, ciktāl šos pārvadājumus veic saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 1. punktā. Šādus pārvadājumus, jo īpaši tos, ar kuriem nodrošina darbinieku pārvadāšanu uz darbu un atpakaļ vai skolēnu pārvadāšanu uz skolu un atpakaļ, sauc par "speciālajiem regulārajiem pārvadājumiem".3. Tas, ka pārvadājumus var dažādot saskaņā ar lietotāju vajadzībām, neietekmē to klasificēšanu kā regulāros pārvadājumus.4. pants1. Šajā nolīgumā turpbrauciena un atpakaļbrauciena pārvadājumi ir tādi pārvadājumi, kuros, atkārtoti veicot braucienus turp un atpakaļ, iepriekš izveidotas pasažieru grupas tiek pārvadātas no viena brauciena sākumpunkta uz vienu galamērķi. Katru tādu grupu, kas sastāv no pasažieriem, kas devās turpbraucienā, atved atpakaļ uz brauciena sākumpunktu vēlākā braucienā."Izbraukšanas vieta" un "galamērķis" attiecīgi nozīmē vietu, kur brauciens sākas, un vietu, kur brauciens beidzas, abos gadījumos ieskaitot apkārtni.2. Turpbrauciena un atpakaļbrauciena pārvadājumu gaitā nedrīkst uzņemt vai izsēdināt pasažierus.3. Turpbrauciena un atpakaļbrauciena pārvadājumā pirmo atpakaļbraucienu un pēdējo turpbraucienu veic bez pasažieriem.4. Tomēr transporta darbības klasificēšanu par turpbrauciena un atpakaļbrauciena pārvadājumiem neietekmē fakts, ja ar attiecīgās Līgumslēdzējas puses vai pušu kompetento iestāžu piekrišanu:- pasažieri, neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem, atgriežas ar citu grupu,- pasažierus, neatkarīgi no 2. punkta noteikumiem, ceļā uzņem vai izsēdina,- neatkarīgi no 3. punkta noteikumiem, turpbrauciena un atpakaļbrauciena pārvadājumā pirmo turpbraucienu un pēdējo atpakaļbraucienu veic bez pasažieriem.II IEDAĻALiberalizācijas pasākumi5. pants1. Uz 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem neregulārajiem pārvadājumiem netiek attiecinātas prasības pēc pārvadājumu atļaujām Līgumslēdzējas puses teritorijā, kas nav tā Līgumslēdzēja puse, kurā šis transportlīdzeklis reģistrēts.2. Uz 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem neregulārajiem pārvadājumiem netiek attiecinātas prasības pēc pārvadājumu atļaujām Līgumslēdzējas puses teritorijā, kas nav tā Līgumslēdzēja puse, kurā šis transportlīdzeklis reģistrēts, ja tiem piemīt šādas iezīmes:- turpbraucienu veic bez pasažieriem un visus pasažierus uzņem vienā un tajā pašā vietā, un- pasažieri:a) - tādas valsts teritorijā, kas nav Līgumslēdzēja puses, vai citas Līgumslēdzējas puses teritorijā, nekā tā, kurā ir reģistrēts transportlīdzeklis vai uzņemti pasažieri, brauc grupās, kas izveidotas saskaņā ar pārvadāšanas līgumiem, kas noslēgti pirms viņu ierašanās pēdējā še minētā Līgumslēdzējas puses teritorijā, un- viņus pārvadā tās Līgumslēdzējas puses teritorijā, kurā transportlīdzeklis ir reģistrēts, vaib) - viņus iepriekš ir atvedis tas pats pārvadātājs saskaņā ar 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem uz tās Līgumslēdzējas puses teritoriju, kur viņus no jauna uzņem un ved uz tās Līgumslēdzējas puses teritoriju, kurā transportlīdzeklis ir reģistrēts, vaic) - viņi ir ielūgti ceļojumā uz citas Līgumslēdzējas puses teritoriju un transporta izmaksas sedz persona, kas izdevusi ielūgumu. Šādiem pasažieriem jāveido viendabīga grupa, kuras veidošanas mērķis nedrīkst būt vienīgi šis konkrētais brauciens kā tāds un kuru nogādā uz tās Līgumslēdzējas puses teritoriju, kurā ir reģistrēts transportlīdzeklis.3. Ja nav izpildīti 2. punktā izklāstītie nosacījumi, 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto neregulāro pārvadājumu gadījumā šādiem pārvadājumiem var noteikt obligātu prasību par pārvadājumu atļauju attiecīgās Līgumslēdzējas puses teritorijā.III IEDAĻAKontroles dokuments6. pantsPārvadātāji, kas veic neregulāros pārvadājumus šā nolīguma nozīmē, pēc pilnvarotas amatpersonas pieprasījuma uzrāda brauciena formulāru, kas veido daļu no kontroles dokumenta, ko izdevušas tās Līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes, kurā transportlīdzeklis ir reģistrēts, vai attiecīgi pilnvarota aģentūra. Ar šo kontroles dokumentu aizstāj esošos kontroles dokumentus.7. pants1. Kontroles dokuments, kas minēts 6. pantā, sastāv no atdalāmiem brauciena formulāriem divos eksemplāros grāmatiņās pa 25. Kontroles dokuments atbilst šā nolīguma pielikumā sniegtajam paraugam. Šis pielikums ir nolīguma neatņemama sastāvdaļa.2. Katra grāmatiņa un brauciena formulāri tajā ir numurēti. Arī brauciena formulāriem ir secīga numerācija no 1 līdz 25.3. Tekstu uz grāmatiņas vāka un brauciena formulāros iespiež tās Eiropas Ekonomikas kopienas dalībvalsts vai kādas citas Līgumslēdzējas puses, kurā transportlīdzeklis ir reģistrēts, oficiālajā valodā vai vairākās oficiālajās valodās.8. pants1. Nolīguma 7. pantā minēto grāmatiņu noformē uz pārvadātāja vārda; tā nav nododama tālāk.2. Brauciena formulāra oriģināleksemplāru glabā transporta līdzeklī visu attiecīgā brauciena laiku.3. Pārvadātājs ir atbildīgs par to, lai brauciena formulāri būtu atbilstīgi un pareizi aizpildīti.9. pants1. Brauciena formulāru pārvadātājs katram braucienam aizpilda divos eksemplāros pirms brauciena uzsākšanas.2. Lai norādītu pasažieru vārdus, pārvadātājs var izmatot uz atsevišķas lapas jau sagatavotu sarakstu, ko ielīmē brauciena formulāra 6. punktā tam paredzētajā vietā. Pārvadātāja zīmogs vai attiecīgā gadījumā pārvadātāja vai transportlīdzekļa vadītāja paraksts novietots tā, lai tas vienlaikus skartu gan sarakstu, gan brauciena formulāru.3. Pārvadājumos, kuri ietver šā nolīguma 5. panta 2. punktā minēto turpbraucienu bez pasažieriem, pasažieru sarakstu atbilstoši 2. punktam var aizpildīt tad, kad uzņem pasažierus.10. pantsDivu vai vairāku Līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes var divpusēji vai daudzpusēji vienoties par to, ka nav jāsastāda brauciena formulāra 6. punktā paredzētais pasažieru saraksts. Šādā gadījumā ir obligāti jānorāda pasažieru skaits.11. pants1. Transportlīdzeklī jāglabā dokumenta paraugs cietos, zaļos vākos ar šā nolīguma pielikumā sniegtā kontroles dokumenta priekšpuses un aizmugures lapas tekstu visu Līgumslēdzēju pušu visās oficiālajās valodās.2. "Kontroles dokumenta parauga teksts angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, norvēģu, portugāļu, somu, spāņu, turku, vācu un zviedru valodā".3. Paraugs jāuzrāda pārbaudei pēc pilnvarotas amatpersonas pieprasījuma.12. pantsNeraugoties uz 6. panta noteikumiem, kontroles dokumentus, ko izmantoja neregulāriem pārvadājumiem pirms šā nolīguma stāšanās spēkā, var izmantot divus gadus pēc minētā nolīguma stāšanās spēkā, ievērojot 18. panta 2. punktu.IV IEDAĻAVispārējie un nobeiguma noteikumi13. pants1. Līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes paredz pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu šo nolīgumu.Šādi pasākumi jo īpaši attiecas uz:- kontroles organizāciju, procedūru un līdzekļiem un sankcijām pārkāpuma gadījumā,- grāmatiņas derīguma termiņu,- brauciena formulāru oriģināleksemplāra un dublikāta apstrādi un uzglabāšanu,- nolīguma 2., 6., 10. un 14. pantā minēto kompetento iestāžu un 6. pantā minēto organizāciju izraudzīšanu,- vajadzības gadījumā, brauciena formulāru apzīmogošanu, ko veic pilnvarotas amatpersonas.2. Par pasākumiem, ko veic atbilstoši 1. punkta noteikumiem, ziņo Eiropas Transporta ministru konferences (ETMK) Sekretariātam, kurš par to informē pārējās Līgumslēdzējas puses.14. pants1. Līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes nodrošina to, lai pārvadātāji ievērotu šā nolīguma noteikumus.2. Tās atbilstoši savu valstu tiesību aktiem savstarpēji informē viena otru par pārkāpumiem, ko to teritorijā veicis pārvadātājs, kas reģistrēts citas Līgumslēdzējas puses teritorijā, un, ja vajadzīgs, par piemērotajām sankcijām.15. pantsNolīguma 5. un 6. panta noteikumus nepiemēro tiktāl, ciktāl liberālāku attieksmi paredz nolīgumi vai citas vienošanās, kas ir spēkā vai kas tiks noslēgti divu vai vairāku Līgumslēdzēju pušu starpā. Ar jēdzienu "nolīgumi vai citas vienošanās, kas ir spēkā divu vai vairāku Līgumslēdzēju pušu starpā", ciktāl tas skar Eiropas Ekonomikas kopienu, saprot nolīgumus un citas vienošanās, ko noslēgušas Kopienas dalībvalstis.16. pants1. Ja tas kļūst nepieciešams sakarā ar šā nolīguma darbību vai pasākumiem, kas veikti atbilstoši 13. panta noteikumiem, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt sasaukt nolīguma pušu sanāksmi, lai kopīgi izskatītu radušās problēmas un ieteiktos risinājumus.2. Sanāksmes, kas minētas 1. punktā, pārmaiņus vada Eiropas Ekonomikas kopiena un cita šim nolūkam izvēlēta Līgumslēdzēja puse.3. Pieprasījumu sasaukt 1. punktā minēto sanāksmi adresē ETMK Sekretariātam.4. ETMK Sekretariāts nekavējoties informē pārējās Līgumslēdzējas puses par 1. punktā minētajiem pieprasījumiem; ja šādu pieprasījumu sasaukt sanāksmi neatsauc četru nedēļu laikā, ETMK pēc šā laikposma beigām nosaka sanāksmes datumu un vietu, par to vienojoties ar priekšsēdētāju, kurš atrodas amatā kopš pēdējās plenārsēdes, un sasauc šo sanāksmi, cik drīz vien iespējams.17. pants1. Parakstot šo nolīgumu, ikviena Līgumslēdzēja puse, paziņojot par to pārējām Līgumslēdzējām pusēm ar ETMK Sekretariāta starpniecību, var paziņot, ka tā neuzskata šā nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu par tai saistošu. Šādā gadījumā pārējām Līgumslēdzējām pusēm 5. panta 2. punkta b) apakšpunkts nav saistošs attiecībā uz to Līgumslēdzēju pusi, kas ir ierosinājusi šādu atrunu.2. Paziņojumu, kas minēts 1. punktā, jebkurā laikā var atsaukt ar pārējām Līgumslēdzējām pusēm adresētu paziņojumu, ko nodod ar ETMK Sekretariāta starpniecību.18. pants1. Šo nolīgumu katra Līgumslēdzēja puse apstiprina vai ratificē saskaņā ar tās procedūrām. Līgumslēdzējas puses deponē apstiprināšanas vai ratifikācijas dokumentus ETMK Sekretariātam.2. Šis nolīgums stājas spēkā pēc tam, kad to ir apstiprinājušas vai ratificējušas piecas Līgumslēdzējas puses, ieskaitot Eiropas Ekonomikas kopienu, trešā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā deponē piekto apstiprinājuma vai ratifikācijas dokumentu.3. Attiecībā uz katru Līgumslēdzēju pusi, kas šo nolīgumu apstiprina vai ratificē pēc 2. punktā paredzētās stāšanās spēkā, tas stājas spēkā trešā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā attiecīgā Līgumslēdzēja puse deponē savu apstiprinājuma vai ratifikācijas dokumentu ETMK Sekretariātam.4. Šā nolīguma II un III iedaļas noteikumus piemēro septiņus mēnešus pēc nolīguma stāšanās spēkā, kā noteikts attiecīgi 2. un 3. punktā.19. pants1. Pēc tam kad šis nolīgums ir bijis spēkā trīs gadus, saskaņā ar 18. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, ikviena Līgumslēdzēja puse ar ETMK Sekretariātam adresētu paziņojumu var pieprasīt sasaukt konferenci, lai šo nolīgumu pārskatītu. Sekretariāts nekavējoties informē par pieprasījumu pārējās Līgumslēdzējas puses un nosaka konferences datumu un vietu, par to vienojoties ar priekšsēdētāju, kurš atrodas amatā kopš iepriekšējās plenārsēdes, un sasauc šo konferenci, cik drīz vien iespējams. Šīs konferences vadību nosaka analoģiski 16. panta 2. punktā noteiktajam.2. Attiecībā uz nolīguma pārskatītā varianta apstiprināšanu vai ratifikāciju visu Līgumslēdzēju pušu starpā un pārskatītā varianta stāšanos spēkā piemēro 18. panta noteikumus.20. pants1. Šo nolīgumu slēdz uz piecu gadu laika posmu no tā spēkā stāšanās dienas.2. Jebkura Līgumslēdzēja puse var šo nolīgumu no savas puses denonsēt, sākot no 1. janvāra, paziņojot par to vienu gadu iepriekš un vienlaicīgi paziņojot pārējām Līgumslēdzējām pusēm ar ETMK Sekretariāta starpniecību. Tomēr nolīgumu nevar denonsēt pirmo četru gadu laikā pēc tā stāšanās spēkā, kā noteikts 18. panta 2. punktā.3. Ja šo nolīgumu nav denonsējušas piecas Līgumslēdzējas puses, ieskaitot Eiropas Ekonomikas kopienu, tas pēc 1. punktā minētā piecu gadu laika posma izbeigšanās tiek automātiski pagarināts uz nākamajiem pieciem gadiem.21. pantsŠo nolīgumu, kas ir sastādīts franču valodā un kuram šis teksts ir autentisks, deponē ETMK Sekretariāta arhīvā, kas nosūta apstiprinātu eksemplāru katrai Līgumslēdzējai pusei.To apliecinot, apakšā parakstījušās pilnvarotās personas apliecina šo ar savu parakstu.Dublinā, tūkstoš deviņsimt astoņdesmit otrā gada divdesmit sestajā maijāEiropas Kopienu Padomes vārdā+++++ TIFF +++++Austrijas Republikas federālā prezidenta vārdā+++++ TIFF +++++Spānijas valdības vārdā+++++ TIFF +++++Somijas Republikas prezidenta vārdā+++++ TIFF +++++Norvēģijas Karalistes valdības vārdā+++++ TIFF +++++Portugāles Republikas valdības vārdā+++++ TIFF +++++Zviedrijas valdības vārdā+++++ TIFF +++++Šveices Konfederācijas Federālās Padomes vārdā+++++ TIFF +++++Turcijas Republikas prezidenta vārdā+++++ TIFF +++++[1] OV 147, 9.8.1966., 2688./66. lpp.[2] OV L 173, 22.7.1968., 8. lpp.[3] ETMK rezolūciju sējums, 1969., 67. lpp.; ETMK rezolūciju sējums, 1971., 133. lpp.--------------------------------------------------Nobeiguma aktsPilnvarotās personas, kas pārstāvEIROPAS KOPIENU PADOMI,AUSTRIJAS REPUBLIKAS FEDERĀLO PREZIDENTU,SPĀNIJAS VALDĪBU,SOMIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTU,NORVĒĢIJAS KARALISTES VALDĪBU,PORTUGĀLES REPUBLIKAS VALDĪBU,ZVIEDRIJAS VALDĪBU,ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS FEDERĀLO PADOMI,TURCIJAS REPUBLIKAS PREZIDENTU,un ir sapulcējušās sanāksmē Dublinā šajā tūkstoš deviņsimt astoņdesmit otrā gada divdesmit sestajā maijā, lai parakstītu Nolīgumu par starptautiskiem neregulāriem pasažieru pārvadājumiem ar autobusu (ASOR),līdz šā nolīguma parakstīšanas brīdim ir pieņēmušas zināšanai un apstiprinājušas šādas deklarācijas:1. Līgumslēdzēju pušu deklarācija par Nolīguma piemērošanu;2. Eiropas Ekonomikas kopienas deklarācija par Nolīguma 5. pantu;3. Līgumslēdzēju pušu deklarācija par Nolīguma pilnveidošanu.Dublinā, tūkstoš deviņsimt astoņdesmit otrā gada divdesmit sestajā maijāEiropas Kopienu Padomes vārdā,+++++ TIFF +++++Austrijas Republikas federālā prezidenta vārdā,+++++ TIFF +++++Spānijas valdības vārdā,+++++ TIFF +++++Somijas Republikas prezidenta vārdā,+++++ TIFF +++++Norvēģijas Karalistes valdības vārdā,+++++ TIFF +++++Portugāles Republikas valdības vārdā,+++++ TIFF +++++Zviedrijas valdības vārdā+++++ TIFF +++++Šveices Konfederācijas Federālās Padomes vārdā+++++ TIFF +++++Turcijas Republikas prezidenta vārdā+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Līgumslēdzēju pušu deklarācija par Nolīguma piemērošanuLīgumslēdzējas puses vienojas, ka šā nolīguma 5. panta 2. punktā paredzētie liberalizācijas pasākumi ir jāizpilda vienīgi starp tām Līgumslēdzējām pusēm, kuras attiecībā uz neregulārajiem pārvadājumiem, ko regulē šis nolīgums no 1970. gada 1. jūlija piemēro Eiropas valstu līguma noteikumus attiecībā uz transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) vai tādus nosacījumus, kas ir līdzvērtīgi AETR paredzētajiem nosacījumiem.Katra Līgumslēdzēja puse, kas iepriekš izklāstīto apsvērumu dēļ gatavojas pieņemt pasākumus attiecībā uz nolīguma 5. panta 2. punktā paredzēto liberalizācijas noteikumu nepiemērošanu vai apturēšanu, deklarē savu gatavību apspriesties ar attiecīgo Līgumslēdzēju pusi pirms iespējamās šo pasākumu pieņemšanas.--------------------------------------------------Eiropas Ekonomikas kopienas deklarācija par Nolīguma 5. pantuAttiecībā uz 5. pantu Eiropas Ekonomikas kopiena deklarē, ka gadījumos, kas saistīti ar atgriešanos Eiropas Ekonomikas kopienas teritorijā, liberalizācijas pasākumus, kas noteikti transportlīdzekļa bez pasažieriem iebraukšanai citas Līgumslēdzējas puses teritorijā, lai tur uzņemtu pasažierus atpakaļbraucienam uz tās Līgumslēdzējas puses teritoriju, kurā reģistrēts transportlīdzeklis, piemēro vienīgi atpakaļbraucieniem uz to dalībvalsti, kurā reģistrēts transportlīdzeklis.--------------------------------------------------Līgumslēdzēju pušu deklarācija par nolīguma pilnveidošanuLīgumslēdzējas puses deklarē, ka nolīguma 5. pantā minētie liberalizācijas pasākumi ir saskaņā ar vēlamo starptautiskā pasažieru transporta attīstību un attiecībā uz neregulārajiem pārvadājumiem sniedz nozīmīgu ieguldījumu šo pārvadājumu darbībā. Saistībā ar šo nolīgumu un divpusējiem nolīgumiem, ņemot vērā konkurences nosacījumu saskaņošanas gaitu, tās centīsies paplašināt šīs liberalizācijas jomu, ņemot vērā gūto pieredzi. Līgumslēdzējas puses turklāt deklarē, ka tās pieliks visas pūles, lai vienkāršotu kārtību, kādā izdod atļaujas, kas nepieciešamas nolīguma 5. panta 3. punktā minēto pakalpojumu sniegšanai.--------------------------------------------------


title: Komisijas Lēmums (2003. gada 23. decembris) par to, ka 2003. gadā uzsāktie Kopienas salīdzinošie pētījumi un pārbaudes ar graudzāļu dzimtas, Triticum aestivum, Brassica napus un Allium ascalonicum augu sēklām un pavairojamo materiālu turpinās 2004. gadā saskaņā ar Padomes Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 68/193/EEK, 92/33/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK un 2002/57/EK

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0057

Oficiālais Vēstnesis L 012 , 17/01/2004 Lpp. 0049 - 0049 Oficiālais Vēstnesis L 277 , 26/08/2004 Lpp. 0028 - 0028

		Komisijas Lēmums(2003. gada 23. decembris)par to, ka 2003. gadā uzsāktie Kopienas salīdzinošie pētījumi un pārbaudes ar graudzāļu dzimtas, Triticum aestivum, Brassica napus un Allium ascalonicum augu sēklām un pavairojamo materiālu turpinās 2004. gadā saskaņā ar Padomes Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 68/193/EEK, 92/33/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK un 2002/57/EK(2004/57/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību [1],ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/402/EEK par labības sēklu tirdzniecību [2],ņemot vērā Padomes 1968. gada 4. aprīļa Direktīvu 68/193/EEK par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību [3],ņemot vērā 1992. gada 28. aprīļa Padomes Direktīvu 92/33/EEK par tirdzniecību ar dārzeņu pavairojamo un stādāmo materiālu, kas nav sēklas [4],ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/54/EK par biešu sēklu tirdzniecību [5],ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību [6],ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/56/EK par sēklas kartupeļu tirdzniecību [7],ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/57/EK par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību [8],ņemot vērā Komisijas 2002. gada 16. septembra Lēmumu 2002/756/EK, kurā izklāstīta kārtība Kopienas salīdzinošajiem pētījumiem un pārbaudēm ar dažu dzimtu augu sēklām un pavairojamo materiālu saskaņā ar Padomes Direktīvām66/401/EEK, 66/402/EEK, 68/193/EEK, 92/33/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK un 2002/57/EK [9], un jo īpaši tā 4. pantu,tā kā:(1) Lēmumā 2002/756/EK ir izklāstīta kārtība salīdzinošajiem pētījumiem un pārbaudēm, kas veicamas saskaņā ar Padomes Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 68/193/EEK, 92/33/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK, 2002/56/EK un 2002/57/EK no 2003. līdz 2004. gadam.(2) Pārbaudes un pētījumi, kas veikti 2003. gadā, jāturpina 2004. gadā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsKopienas salīdzinošos pētījumus un pārbaudes, kas uzsāktas 2003. gadā ar graudzāļu dzimtas, Triticum aestivum, Brassica napus un Allium ascalonicum augu sēklām un pavairojamo materiālu, turpinās 2004. gadā saskaņā ar Lēmumu 2002/756/EK.Briselē, 2003. gada 23. decembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV 125, 11.7.1966., 2298./66. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK (OV L 165, 3.7.2003., 23. lpp.).[2] OV 125, 11.7.1966., 2309./66. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK.[3] OV L 93, 17.4.1968., 15. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK.[4] OV L 157, 10.6.1992., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK.[5] OV L 193, 20.7.2002., 12. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK.[6] OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK.[7] OV L 193, 20.7.2002., 60. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK.[8] OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/61/EK.[9] OV L 252, 20.9.2002., 33. lpp.--------------------------------------------------


title: 2007/518/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2007. gada 10. jūlijs ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Spānijas

text:
               24.7.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 192/25

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 10. jūlijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Spānijas
   (2007/518/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2006/524/EK, Euratom (2006. gada 11. jūlijs), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Čehijas, Vācijas, Igaunijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Slovēnijas un Slovākijas (1),
   ņemot vērā Spānijas valdības izvirzīto kandidātu,
   saņēmusi Komisijas atzinumu,
   tā kā pēc Pedro BARATO TRIGUERO kunga atkāpšanās ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta loceklim no Spānijas,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 20. septembrim, par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli tiek iecelts Pedro Raúl NARRO SÁNCHEZ kungs, nomainot Pedro BARATO TRIGUERO kungu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2007. gada 10. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F. TEIXEIRA DOS SANTOS

      (1)  OV L 207, 28.7.2006., 30. lpp.