title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1749 (2019. gada 14. oktobris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā attiecībā uz Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)

text:
                  22.10.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 268/73

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1749
         (2019. gada 14. oktobris)
         par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā attiecībā uz Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā 4. pantu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā Protokolā (Nr. 19) par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā,
         ņemot vērā 2019. gada 12. aprīļa vēstulē Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājam izteikto Īrijas valdības lūgumu ļaut tai piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, kā izklāstīts minētajā vēstulē,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome ar Lēmumu 2002/192/EK (1) atļāva Īrijai piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā saskaņā ar minētajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem.

                     (2)

                     Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (2) izveidoja Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kuru parasti dēvē par eu-LISA, lai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā nodrošinātu otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II), Vīzu informācijas sistēmas (VIS) un Eurodac darbības pārvaldību, kā arī šo sistēmu sakaru infrastruktūras konkrētu aspektu darbības pārvaldību un potenciāli arī citu lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību, balstoties uz atsevišķiem Savienības tiesību aktiem, kuru pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67.–89. pants.

                     (3)

                     Padome ar Lēmumu 2012/764/ES (3) atļāva Īrijai piedalīties Regulā (ES) Nr. 1077/2011, ciktāl tā attiecas uz VIS darbības pārvaldību un SIS II to daļu darbības pārvaldību, kurās Īrija nepiedalās.

                     (4)

                     2018. gada 14. novembrī pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1726 (4), ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011. Ar Regulu (ES) 2018/1726 izveido Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) (“Aģentūra”), kas aizstāj aģentūru, kura tika izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011, un turpina tās darbu. Saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1726 atsauces uz atcelto Regulu (ES) Nr. 1077/2011 jāuzskata par atsaucēm uz Regulu (ES) 2018/1726 un tās jālasa saskaņā ar minētās regulas pielikumā esošo atbilstības tabulu.

                     (5)

                     Saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1726 Aģentūra ir atbildīga par Šengenas Informācijas sistēmu (SIS), VIS un Eurodac darbības pārvaldību. Aģentūra ir atbildīga arī par ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS), DubliNet un Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) sagatavošanu, izstrādi vai darbības pārvaldību. Aģentūra varētu arī kļūt atbildīga par citu lielapjoma IT sistēmu sagatavošanu, izstrādi un darbības pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, ja tas paredzēts attiecīgos Savienības tiesību aktos, kuru pamatā ir LESD 67.–89. pants.

                     (6)

                        SIS ir daļa no Šengenas acquis. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1861 (5) un (ES) 2018/1862 (6) reglamentē SIS izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un attiecīgi policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās. Turklāt Regula (ES) 2018/1860 (7) reglamentē SIS izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi. Tiklīdz Regulas (ES) 2018/1861 un (ES) 2018/1862 būs piemērojamas, tās aizstās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (8) un Padomes Lēmumu 2007/533/TI (9), ko šajos jautājums piemēro pašlaik. Tomēr Īrija piedalījās tikai Lēmuma 2007/533/TI pieņemšanā un Regulas (ES) 2018/1862 pieņemšanā, ar ko pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kuri minēti Lēmuma 2002/192/EK 1. panta a) punkta ii) apakšpunktā.

                     (7)

                     Arī VIS ir daļa no Šengenas acquis. Īrija nepiedalījās Padomes Lēmuma 2004/512/EK (10), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008 (11) un Padomes Lēmuma 2008/633/TI (12) pieņemšanā, kas reglamentē VIS izveidi, darbību vai izmantošanu, un tie nav tai saistoši.

                     (8)

                        Eurodac nav daļa no Šengenas acquis. Īrija ir piedalījusies Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma (ES) Nr. 603/2013 (13) pieņemšanā, kas reglamentē Eurodac izveidi, darbību un izmantošanu, un tas ir tai saistošs.

                     (9)

                     IIS ir daļa no Šengenas acquis. Īrija nepiedalījās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/2226 (14) pieņemšanā, kas reglamentē IIS izveidi, darbību un izmantošanu, un tā nav tai saistoša.

                     (10)

                     Arī ETIAS ir daļa no Šengenas acquis. Īrija nepiedalījās Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1240 (15) pieņemšanā, kas reglamentē ETIAS izveidi, darbību un izmantošanu, un tā nav tai saistoša.

                     (11)

                        DubliNet nav daļa no Šengenas acquis. Īrijai ir saistoša Komisijas Regula (EK) Nr. 1560/2003 (16), ar ko izveido DubliNet – atsevišķu drošu elektroniskās datu pārraides kanālu.

                     (12)

                     Ievērojot tās dalību Eurodac, DubliNet un tās daļējo dalību SIS II, Īrijai ir tiesības piedalīties Aģentūras darbībā, ciktāl Aģentūra ir atbildīga par SIS II darbības pārvaldību, kā reglamentēts Regulā (ES) 2018/1862, un par Eurodac un DubliNet darbības pārvaldību.

                     (13)

                     Aģentūra ir nedalāms tiesību subjekts, un to raksturo vienota organizatoriska un finansiāla struktūra. Attiecīgi un saskaņā ar LESD 288. pantu Aģentūra tika izveidota ar vienotu leģislatīvu instrumentu, kas ir kopumā piemērojams tajās dalībvalstīs, kurām tas ir saistošs. Tas Īrijai izslēdz daļējas piemērošanas iespēju. Līdz ar to būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka Īrijā tiek piemērota visa Regula (ES) 2018/1726 kopumā.

                     (14)

                     Saskaņā ar 4. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu Īrija 2019. gada 12. aprīļa vēstulē paziņoja Komisijai un Padomei par nodomu pieņemt Regulas (ES) 2018/1726 noteikumus attiecībā uz Eurodac un DubliNet.

                     (15)

                     Saskaņā ar LESD 331. panta 1. punktā paredzēto procedūru Komisija ar 2019. gada 23. jūlija Lēmumu apstiprināja Regulas (ES) 2018/1726 piemērošanu attiecībā uz Īriju, ciktāl minētās regulas noteikumi attiecas uz Eurodac un DubliNet. Minētajā lēmumā ir paredzēts, ka Regula (ES) 2018/1726 Īrijā stājas spēkā dienā, kad spēkā stājas Padomes Lēmums par Īrijas lūgumu piedalīties Regulas (ES) 2018/1726 noteikumu īstenošanā attiecībā uz SIS II, kā reglamentēts ar Regulu (ES) 2018/1861, ar ko aizstās Regulu (EK) Nr. 1987/2006, un ar Regulu (ES) 2018/1860, un attiecībā uz VIS, IIS un ETIAS.

                     (16)

                     Pēc Komisijas 2019. gada 23. jūlija Lēmuma pieņemšanas ir izpildīts pirmais priekšnosacījums, lai Īrija varētu piedalīties Regulas (ES) 2018/1726 noteikumos.

                     (17)

                     Lai nodrošinātu atbilstību Līgumiem un piemērojamajiem protokoliem un vienlaikus saglabātu Regulas (ES) 2018/1726 vienotību un saskaņotību, Īrija 2019. gada 12. aprīļa vēstulē Padomei ir lūgusi atļauju piedalīties Regulā (ES) 2018/1726 saskaņā ar 4. pantu Protokolā Nr. 19 par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā un kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (“Šengenas protokols”), ciktāl Regulas (ES) 2018/1726 noteikumi attiecas uz Aģentūras atbildību par SIS darbības pārvaldību, kā reglamentēts ar Regulu (ES) 2018/1861, ar ko aizstās Regulu (EK) Nr. 1987/2006, un ar Regulu (ES) 2018/1860, un par VIS, IIS un ETIAS darbības pārvaldību.

                     (18)

                     Padome atzīst Īrijas tiesības saskaņā ar Šengenas protokola 4. pantu lūgt atļauju piedalīties Regulas (ES) 2018/1726 noteikumos, ciktāl Īrija nepiedalīsies minētajā regulā citu iemeslu dēļ.

                     (19)

                     Īrijas dalība Regulā (ES) 2018/1726 neskar to, ka Īrija pašlaik nepiedalās un nevar piedalīties to Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, kuri attiecas uz trešo valstu valstspiederīgo brīvu pārvietošanos, vīzu politiku un kārtību, kādā personas šķērso dalībvalstu ārējās robežas. Tādēļ Regulā (ES) 2018/1726 ir iekļauti īpaši noteikumi, kas atspoguļo šo Īrijas īpašo situāciju, jo īpaši attiecībā uz ierobežotajām balsstiesībām Aģentūras valdē.

                     (20)

                     Jauktā komiteja, kas izveidota saskaņā ar 3. pantu Nolīgumā, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par Norvēģijas Karalistes asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (17), saskaņā ar minētā nolīguma 5. pantu ir informēta par šā lēmuma sagatavošanu.

                     (21)

                     Jauktā komiteja, kas izveidota saskaņā ar 3. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (18), saskaņā ar minētā nolīguma 5. pantu ir informēta par šā lēmuma sagatavošanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Atbilstoši Lēmumiem 2002/192/EK un 2012/764/ES Īrija piedalās Regulā (ES) 2018/1726, ciktāl tā attiecas uz VIS darbības pārvaldību, to SIS daļu darbības pārvaldību, kurās Īrija nepiedalās, un IIS un ETIAS darbības pārvaldību.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 14. oktobrī

                  Padomes vārdā

                  Priekšsēdētājs

               J. LEPPÄ

            (1)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

            (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1077/2011 (2011. gada 25. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.).

            (3)  Padomes Lēmums 2012/764/ES (2012. gada 6. decembris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā attiecībā uz Eiropas Aģentūras izveidi lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 337, 11.12.2012., 48. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1726 (2018. gada 14. novembris) par Eiropas Savienības Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (OV L 295, 21.11.2018., 99. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1861 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu robežpārbaužu jomā un ar kuru groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un groza un atceļ Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (OV L 312, 7.12.2018., 14. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1862 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) izveidi, darbību un izmantošanu policijas sadarbībā un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās un ar ko groza un atceļ Padomes Lēmumu 2007/533/TI un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1986/2006 un Komisijas Lēmumu 2010/261/ES (OV L 312, 7.12.2018., 56. lpp.).

            (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1860 (2018. gada 28. novembris) par Šengenas informācijas sistēmas izmantošanu to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi (OV L 312, 7.12.2018., 1. lpp.).

            (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.).

            (9)  Padomes Lēmums 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.).

            (10)  Padomes Lēmums 2004/512/EK (2004. gada 8. jūnijs), ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS) (OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp.).

            (11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS Regula) (OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.).

            (12)  Padomes Lēmums 2008/633/TI (2008. gada 23. jūnijs) par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus (OV L 218, 13.8.2008., 129. lpp.).

            (13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.).

            (14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2226 (2017. gada 30. novembris), ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos, un ar ko groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un Regulas (EK) Nr. 767/2008 un (ES) Nr. 1077/2011 (OV L 327, 9.12.2017., 20. lpp.).

            (15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1240 (2018. gada 12. septembris), ar ko izveido Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulas (ES) Nr. 1077/2011, (ES) Nr. 515/2014, (ES) 2016/399, (ES) 2016/1624 un (ES) 2017/2226 (OV L 236, 19.9.2018., 1. lpp.).

            (16)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1560/2003 (2003. gada 2. septembris), ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Padomes Regulu (EK) Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 222, 5.9.2003., 3. lpp.).

            (17)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

            (18)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1843 (2019. gada 24. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kuras nav četras pamatbrīvības (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
                  4.11.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 282/25

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1843
         (2019. gada 24. oktobris)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kuras nav četras pamatbrīvības
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2894/94 par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību (1) un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

                     (2)

                     Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

                     (3)

                     EEZ līguma 31. protokolā ietverti konkrēti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kuras nav četras pamatbrīvības.

                     (4)

                     Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, lai iekļautu Regulas (ES) 2018/841 (3) un (ES) 2018/842 (4) un saistītos Regulu (ES) 2018/1999 (5) un (ES) Nr. 525/2013 (6) un Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 749/2014 (7) noteikumus.

                     (5)

                     Tādēļ būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols, lai varētu īstenot minēto paplašināto sadarbību.

                     (6)

                     Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kurs nav četras pamatbrīvības, pamatā ir šim lēmumam pievienotais EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Strasbūrā, 2019. gada 24. oktobrī

                  Padomes vārdā –

                  Priekšsēdētāja

               A.-K. PEKONEN

            (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

            (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/841 (2018. gada 30. maijs) par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 un Lēmumu Nr. 529/2013/ES (OV L 156, 19.6.2018., 1. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

            (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 525/2013 (2013. gada 21. maijs) par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.).

            (7)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 749/2014 (2014. gada 30. jūnijs) par tās informācijas struktūru, formātu, iesniegšanas procedūrām un izskatīšanu, kuru dalībvalstis ziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 203, 11.7.2014., 23. lpp.).

            EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. [...]
            (... gada ...),
            ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kuras nav četras pamatbrīvības
            EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
            ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
            tā kā:

                        (1)

                        Eiropas Savienība, Islande un Norvēģija ir apņēmušās samazināt savas kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas, lai ierobežotu globālo vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsrūpniecības laikmeta līmeni, un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni.

                        (2)

                        Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regulu (ES) 2018/841 par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 un Lēmumu Nr. 529/2013/ES (1).

                        (3)

                        Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Regulu (ES) 2018/842 par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (2).

                        (4)

                        Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību, iekļaujot konkrētus noteikumus, kuri ir būtiski Regulas (ES) 2018/841 un Regulas (ES) 2018/842 īstenošanai un ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regulā (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (3).

                        (5)

                        Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību, iekļaujot konkrētus noteikumus, kuri ir būtiski Regulas (ES) 2018/842 īstenošanai un ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulā (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (4).

                        (6)

                        Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību, iekļaujot konkrētus noteikumus, kuri ir būtiski Regulas (ES) 2018/842 īstenošanai un ir paredzēti Komisijas 2014. gada 30. jūnija Īstenošanas regulā (ES) Nr. 749/2014 par tās informācijas struktūru, formātu, iesniegšanas procedūrām un izskatīšanu, kuru dalībvalstis ziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (5).

                        (7)

                        Ar šo lēmumu Islande un Norvēģija īsteno pasākumu nolūkā sasniegt savus emisiju samazināšanas mērķus, proti, līdz 2030. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināt par vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni.

                        (8)

                        Šis lēmums neskar to, kā ES, Islande un Norvēģija īsteno Parīzes nolīgumu.

                        (9)

                        Budžeta jautājumi EEZ līgumā neietilpst. Tāpēc Regulas (ES) 2018/842 5. panta 6. punkta piemērošana neskar EEZ līguma darbības jomu.

                        (10)

                        EBTA Uzraudzības iestādei būtu cieši jāsadarbojas ar Eiropas Komisiju ikreiz, kad tai saskaņā ar šo lēmumu jāveic ar Islandi un Norvēģiju saistīti uzdevumi.

                        (11)

                        EBTA Uzraudzības iestādes un EBTA Tiesas kompetence saskaņā ar šo lēmumu attiecas tikai uz pienākumiem, kas izriet no šā lēmuma.

                        (12)

                        Tādēļ šīs paplašinātās sadarbības īstenošanas nolūkā būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols,

                  IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants
               EEZ līguma 31. protokola 3. pantā (“Vide”) aiz 7. punkta iekļauj šādu punktu:

                           “8. a)

                           Islande un Norvēģija sasniegs to attiecīgos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītājus laikposmam no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim saskaņā ar šādiem tiesību aktiem:

                                       —

                                          32018 R 0841: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/841 (2018. gada 30. maijs) par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 un Lēmumu Nr. 529/2013/ES (OV L 156, 19.6.2018., 1. lpp.).
                                       Šā Līguma vajadzībām regulas noteikumus lasa ar šādiem pielāgojumiem:

                                                   i)

                                                   regulas 6. panta 2. punktā vārdus “30 gadi” attiecībā uz Islandi lasa kā “50 gadi”;

                                                   ii)

                                                   regulas 8. panta 7. punktā pievieno šādu tekstu:
                                                   “EBTA valstis savus pārskatītos ierosinātos meža references līmeņus attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu EBTA Uzraudzības iestādei dara zināmus ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc EEZ Apvienotās komitejas [datums] Lēmuma Nr. xx/xxxx [šis lēmums] stāšanās spēkā. EBTA uzraudzības iestāde publicē ierosinātos meža references līmeņus, ko tai paziņojušas EBTA valstis.”;

                                                   iii)

                                                   regulas 13. panta 2. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz EBTA valstīm lasa šādi:
                                                   “EBTA valsts ir iesniegusi turpmāk aprakstīto zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības stratēģiju turpmākajiem vismaz 30 gadiem, kurā iekļauti arī esoši vai plānoti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt meža piesaistītāju un krātuvju saglabāšanu vai attiecīgi uzlabošanu;

                                                               1.

                                                               Katra EBTA valsts līdz 2020. gada 1. janvārim sagatavo un iesniedz EBTA Uzraudzības iestādei savu zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības stratēģiju turpmākajiem vismaz 30 gadiem. Vajadzības gadījumā EBTA valstīm būtu jāatjaunina šīs stratēģijas līdz 2025. gada 1. janvārim.

                                                               2.

                                                               EBTA valstu stratēģijas palīdz:

                                                                           a)

                                                                           izpildīt EBTA valstīm UNFCCC un Parīzes nolīgumā paredzētās saistības samazināt antropogēnās siltumnīcefekta gāzu emisijas un kāpināt piesaisti piesaistītājos, kā arī veicināt oglekļa sekvestrēšanas pieaugumu;

                                                                           b)

                                                                           sasniegt Parīzes nolīguma mērķi globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 °C atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni;

                                                                           c)

                                                                           panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju ilgtermiņa samazinājumus un sekmēt piesaisti piesaistītājos tiktāl, ciktāl tas ir būtiski ZIZIMM nozarei, saskaņā ar mērķi izmaksefektīvi samazināt EBTA valstu siltumnīcefekta gāzu emisijas, ņemot vērā nepieciešamos samazinājumus saskaņā ar IPCC, un kāpināt piesaisti piesaistītājos, tiecoties izpildīt Parīzes nolīgumā izvirzītos temperatūras kāpuma ierobežošanas uzdevumus, lai šā gadsimta otrajā pusē panāktu līdzsvaru starp antropogēnām siltumnīcefekta gāzu emisijām no avotiem un piesaisti piesaistītājos, ievērojot taisnīguma principu un ilgtspējīgas attīstības un nabadzības izskaušanas aspektus;

                                                               3.

                                                               EBTA valstu stratēģijās norāda:

                                                                           a)

                                                                           emisiju samazinājumus un piesaistes pieaugumu zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā (ZIZIMM), ņemot vērā šajā nozarē iegūto bioenerģiju un biomateriālus;

                                                                           b)

                                                                           ciktāl tas attiecas uz zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību – saistību ar citiem valsts ilgtermiņa mērķiem, plānošanu un citām rīcībpolitikām un pasākumiem.

                                                               4.

                                                               EBTA valstis savas attiecīgās stratēģijas un jebkādus to atjauninājumus nekavējoties dara zināmus un publisko.

                                                               5.

                                                               EBTA Uzraudzības iestāde izvērtē, vai EBTA valstu stratēģijas ir piemērotas, lai dokumentētu atbilstību šim pantam.

                                                               6.

                                                               EBTA valstu zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības stratēģijās būtu jāietver turpmāk izklāstītie elementi.

                                                                           A.

                                                                           STRATĒĢIJU IZSTRĀDES PĀRSKATS UN PROCESS

                                                                           A.1.

                                                                           Kopsavilkums

                                                                           A.2.

                                                                           Tiesiskais un politikas konteksts, attiecīgā gadījumā arī indikatīvie atskaites punkti 2040. un 2050. gadam

                                                                           B.

                                                                           SATURS

                                                                           B.1.

                                                                           ZEMES IZMANTOŠANA, ZEMES IZMANTOŠANAS MAIŅA UN MEŽSAIMNIECĪBA (ZIZIMM)

                                                                           B.1.1.

                                                                           Prognozētie emisiju samazinājumi un piesaistes pieaugums 2050. gadā

                                                                           B.1.2.

                                                                           Ciktāl iespējams, paredzamās katra avota emisijas un katra SEG veida emisijas

                                                                           B.1.3.

                                                                           Iespējas samazināt emisijas un palielināt piesaisti piesaistītājos

                                                                           B.1.4.

                                                                           Ciktāl tas ir būtiski attiecībā uz meža piesaistītāju un krātuvju saglabāšanu vai attiecīgi uzlabošanu – pielāgošanās rīcībpolitikas un pasākumi

                                                                           B.1.5.

                                                                           Ar meža biomasas pieprasījumu tirgū un ietekmi uz ražu saistītie aspekti

                                                                           B.1.6.

                                                                           Ja nepieciešams, sīks modelēšanas izklāsts (tostarp pieņēmumi) un/vai analīze, indikatori u. c.”;

                                                   iv)

                                                   regulas 15. panta 2. punktā pievieno šādu tekstu:
                                                   “Centrālais administrators ir kompetents veikt šajā pantā minētos uzdevumus, ja ir iesaistītas EBTA valstis. Ja centrālais administrators bloķē darījumu, kurā iesaistīta vai kuru veic EBTA valsts, par to informē EBTA Uzraudzības iestādi.”;

                                                   v)

                                                   regulas II pielikuma tabulā pievieno šādu tekstu:

                                                               “Islande

                                                               0,5

                                                               10

                                                               2

                                                               Norvēģija

                                                               0,1

                                                               10

                                                               5”;

                                                   vi)

                                                   regulas III pielikuma tabulā pievieno šādu tekstu:

                                                               “Islande

                                                               1990

                                                               Norvēģija

                                                               1990”;

                                                   vii)

                                                   regulas IV pielikuma A iedaļas g) punktā pievieno šādu tekstu:
                                                   “Attiecībā uz EBTA valstīm 2021–2025. gada perioda referenču līmenis ir saskanīgs ar prognozēm, kuras ir brīvprātīgi paziņotas Eiropas Vides aģentūrai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 525/2013 un –attiecībā uz Islandi – arī saskaņā ar divpusējo nolīgumu starp Islandi un Eiropas Savienību, un tās dalībvalstīm par Islandes dalību Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un Islandes saistību kopīgajā izpildē Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienotā Kioto protokola otrajā saistību periodā (6);”

                                                   viii)

                                                   regulas VII pielikuma tabulā pievieno šādu tekstu:

                                                               “Islande

                                                               -0,0224

                                                               -0,0045

                                                               Norvēģija

                                                               -29,6

                                                               -35,5 ”;

                                       —

                                          32018 R 0842: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).
                                       Šā Līguma vajadzībām regulas noteikumus lasa ar šādiem pielāgojumiem:

                                                   i)

                                                   regulas 4. panta 3. punktā attiecībā uz EBTA valstīm pievieno šādu tekstu:
                                                   “Attiecībā uz EBTA valstīm – nosakot ikgadējos emisiju sadales apjomus 2021.–2030. gada periodam CO2 ekvivalenta tonnās, kā minēts šā panta 1. un 2. punktā, attiecībā uz emisiju sadales apjomu noteikšanu 2030. gadam bāzes gads (2005. gads) balstīsies uz starpību starp kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām 2005. gadā, kas izriet no visaptverošās izskatīšanas, kurā CO2 emisijas no aviācijas uzskata par vienādām ar nulli, un ES ETS iekļautajām 2005. gada emisijām no stacionāriem avotiem ETS darbības jomā 2013. gadam, kā norādīts EEZ Apvienotās komitejas 2012. gada 26. jūlija Lēmuma Nr. 152/2012 (7) papildinājuma B daļā, kas pielāgotas, ņemot vērā globālās sasilšanas potenciāla vērtības, kuras pieņemtas ar deleģētu aktu, kas minēts Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 6. punkta b) apakšpunktā, vai noteiktas IPCC ceturtajā novērtējuma ziņojumā (NZ4) (līdz deleģētā akta spēkā stāšanās brīdim). Skaitļi, kuri norāda ES ETS iekļautās 2005. gada emisijas no stacionāriem avotiem un kuri paziņoti EEZ Apvienotās komitejas Lēmumā Nr. 152/2012 (NZ2), un šie paši skaitļi ar pārskatītajām globālās sasilšanas potenciāla vērtībām (NZ4), kas jāņem vērā, nosakot ikgadējos emisiju sadales apjomus 2021.–2030. gada periodam saskaņā ar šo pantu, ir izklāstīti papildinājumā.”;

                                                   ii)

                                                   aiz regulas IV pielikuma pievieno šādu papildinājumu:

                                                         “Papildinājums
                                                         Skaitļi, kuri norāda ES ETS iekļautās EBTA valstu 2005. gada emisijas no stacionāriem avotiem un kuri paziņoti EEZ Apvienotās komitejas Lēmumā Nr. 152/2012 (NZ2), un šie paši skaitļi ar pārskatītajām globālās sasilšanas potenciāla vērtībām (NZ4), kas jāņem vērā, nosakot ikgadējos emisiju sadales apjomus 2021.–2030. gada periodam saskaņā ar 4. panta 3. punktu
                                                         1. tabula: 2005. gada ETS emisijas Norvēģijai

                                                                     Siltumnīcefekta gāzes (tonnās)

                                                                     CO2-ekv. (NZ2)

                                                                     CO2-ekv. (NZ4)

                                                                     N2O/PFC

                                                                     CO2

                                                                     23 090 000

                                                                     23 090 000

                                                                     N2O

                                                                     1 955 000

                                                                     1 880 000

                                                                     6 308

                                                                     PFC

                                                                     829 000

                                                                     955 000

                                                                     CF4

                                                                     116,698

                                                                     C2F6

                                                                     7,616

                                                                     Kopā

                                                                     25 874 000

                                                                     25 925 000

                                                         2. tabula: 2005. gada ETS emisijas Islandei

                                                                     Siltumnīcefekta gāzes (tonnās)

                                                                     CO2-ekv. (NZ2)

                                                                     CO2-ekv. (NZ4)

                                                                     N2O/PFC

                                                                     CO2

                                                                     909 132

                                                                     909 132

                                                                     PFC

                                                                     26 709

                                                                     31 105

                                                                     CF4

                                                                     3,508

                                                                     C2F6

                                                                     0,424

                                                                     Kopā

                                                                     935 841

                                                                     940 237

                                                   ”

                                                   iii)

                                                   regulas 6. panta 1. punktā vārdus “100 miljonu ES ETS kvotu” aizstāj ar vārdiem “107 miljonus ES ETS kvotu”;

                                                   iv)

                                                   regulas 12. panta 2. punktā pievieno šādu tekstu:
                                                   “Centrālais administrators ir kompetents veikt šajā pantā minētos uzdevumus, ja ir iesaistītas EBTA valstis. Ja centrālais administrators bloķē darījumu, kurā iesaistīta vai kuru veic EBTA valsts, par to informē EBTA Uzraudzības iestādi.”;

                                                   v)

                                                   regulas I pielikuma tabulā pievieno šādu tekstu:

                                                               “Islande

                                                               –29 %

                                                               Norvēģija

                                                               –40 %”;

                                                   vi)

                                                   regulas II pielikuma tabulā pievieno šādu tekstu:

                                                               “Islande

                                                               4 %

                                                               Norvēģija

                                                               2 %”;

                                                   vii)

                                                   regulas III pielikuma tabulu groza šādi:

                                                               a)

                                                               tabulā pievieno šādu tekstu:

                                                                           “Islande

                                                                           0,2

                                                                           Norvēģija

                                                                           1,6”;

                                                               b)

                                                               Skaitli “280”, kas norāda maksimālo apjomu kopā, lasa šādi: “281,8”;

                                       —

                                          32018 R 1999: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).
                                       Piemērojamie šīs regulas noteikumi ir norādīti turpmāk , un tos šā Līguma vajadzībām pielāgo šādi:

                                                   i)

                                                   piemērojami tikai šādi regulas noteikumi:

                                                               —

                                                               2. panta 1–10., 12., 13., 15.–17. punkts, 18. pants, 26. panta 2–7. punkts, 29. panta 5. punkta b) apakšpunkts, 37.–42. pants, 44. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 44. panta 2., 3. un 6. punkts, 57. un 58. pants un V–VII, XII un XIII pielikums;

                                                   ii)

                                                   regulas 2. panta 1–10., 12., 13., un 15.–17. punkts šā punkta nolūkos uz EBTA valstīm attiecas tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz Regulu (ES) 2018/841 un (ES) 2018/842 īstenošanu;

                                                   iii)

                                                   regulas 26. panta 4. punktu attiecībā uz EBTA valstīm lasa šādi:
                                                   “Islande un Norvēģija katru gadu līdz 15. aprīlim iesniedz EBTA Uzraudzības iestādei saskaņā ar 3. punktu UNFCCC paziņoto galīgo siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas datu kopiju.”;

                                                   iv)

                                                   41. pantu EBTA valstīm piemēro tikai tiktāl, ciktāl tā noteikumi vai daļas ir minēti vai izklāstīti [šajā lēmumā];

                                                   v)

                                                   attiecībā uz EBTA valstīm 42. pantā aiz pirmā teikuma pievieno šādu teikumu:
                                                   “Eiropas Vides aģentūra palīdz EBTA Uzraudzības iestādei tās darbā tikai attiecībā uz 18. pantu, 26. panta 2.–7. punktu, 29. panta 5. punkta b) apakšpunktu, 37.–39. un 41. pantu.”;

                                       —

                                          32013 R 0525: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 525/2013 (2013. gada 21. maijs) par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.).
                                       Piemērojamie minētās regulas noteikumi ir norādīti turpmāk, un tos šā Līguma vajadzībām pielāgo šādi:

                                                   i)

                                                   piemērojami tikai šādi minētās regulas noteikumi:

                                                               —

                                                               7. pants un 19. panta 1. un 3. punkts;

                                                   ii)

                                                   regulas 7. pants un 19. panta 1. un 3. punkts šā punkta vajadzībām attiecas uz EBTA valstīm tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz Regulas (ES) 2018/842 īstenošanu;

                                       —

                                          32014 R 0749: Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 749/2014 (2014. gada 30. jūnijs) par tās informācijas struktūru, formātu, iesniegšanas procedūrām un izskatīšanu, kuru dalībvalstis ziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 203, 11.7.2014., 23. lpp.).
                                       Piemērojamie minētās regulas noteikumi ir uzskaitīti tālāk tekstā, un tos šā Līguma vajadzībām pielāgo šādi:

                                                   i)

                                                   piemērojami tikai šādi minētās regulas noteikumi:

                                                               —

                                                               3–5., 7–10., 12–14., 16, 29., 32–34., 36. un 37. pants, I–VIII pielikums un XVI pielikuma 2. tabula;

                                                   ii)

                                                   regulas 3–5., 7–10., 12–14., 16, 29., 32–34., 36. un 37. pants, I–VIII pielikums un XVI pielikuma 2. tabula šā punkta nolūkos attiecas uz EBTA valstīm tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz Regulas (ES) 2018/842 īstenošanu.

                           b)

                           Saskaņā ar EEZ līguma 79. panta 3. punktu Līguma VII daļu (Noteikumi par iestādēm) piemēro šim punktam.

                           c)

                           EEZ līguma 1. protokolu (par horizontālo pielāgošanu) šim punktam piemēro mutatis mutandis.

                           d)

                           Šajā punktā minētajos vai iekļautajos tiesību aktos un noteikumos sniegtās atsauces uz Savienības tiesību aktiem, noteikumiem, rīcībpolitikām un pasākumiem piemēro tādā apmērā un veidā, kādā attiecīgie tiesību akti, noteikumi, rīcībpolitikas un pasākumi ir iekļauti šajā Līgumā.

                           e)

                           Islande un Norvēģija pilnībā piedalās Klimata pārmaiņu komitejas darbā saskaņā ar šajā punktā minētajiem vai iekļautajiem tiesību aktiem un noteikumiem, bet tām nav balsstiesību.

                           f)

                           Ja Komisija apspriežas ar dalībvalstu norīkotiem ekspertiem saskaņā ar šajā punktā minētajiem vai iekļautajiem tiesību aktiem un noteikumiem, tā uz tā paša pamata apspriežas ar EBTA valstu norīkotiem ekspertiem.

                           g)

                           Eiropas Vides aģentūra palīdz EBTA Uzraudzības iestādei tās darbā saskaņā ar Regulu (ES) 2018/841 un Regulu (ES) 2018/842.

                           h)

                           Šo punktu nepiemēro Lihtenšteinai.”

               2. pants
               Šis lēmums stājas spēkā […], vai nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu atkarībā no tā, kurš termiņš iestājas vēlāk (8).

               3. pants
               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas

                     sekretāri

               (1)  OV L 156, 19.6.2018., 1. lpp.

               (2)  OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.

               (3)  OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.

               (4)  OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.

               (5)  OV L 203, 11.7.2014., 23. lpp.

               (6)  OV L 207, 4.8.2015., 1. lpp.

               (7)  OV L 309, 8.11.2012., 38. lpp.

               (8)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]

            Islandes un Norvēģijas deklarācija par valstu plāniem saistībā ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. [šis lēmums]
            Islande un Norvēģija brīvprātīgi izstrādās valsts plānus, kuros tās izklāstīs, kā tās plāno pildīt saistības, ko tās uzņēmušās līdz ar turpmāk uzskaitīto tiesību aktu iekļaušanu EEZ līguma 31. protokolā:

                        —

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/841 (2018. gada 30. maijs) par zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā radušos siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistes iekļaušanu klimata un enerģētikas politikas satvarā laikposmam līdz 2030. gadam un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 un Lēmumu Nr. 529/2013/ES (ZIZIMM regula) un

                        —

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (Kopīgo centienu regula – KCR).

                  Islande un Norvēģija izstrādās savus attiecīgos valsts plānus un līdz 2019. gada 31. decembrim darīs tos pieejamus ES dalībvalstīm, Eiropas Komisijai, EBTA Uzraudzības iestādei un sabiedrībai.
            Plānos būs ietverti šādi galvenie elementi:

                        —

                        plāna kopsavilkums;

                        —

                        pārskats par pašreizējām valsts rīcībpolitikām klimata jomā;

                        —

                        valsts kopīgo centienu mērķa un ZIZIMM saistību apraksts;

                        —

                        tādu galveno esošo un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu apraksts, kuru mērķis ir nodrošināt kopīgo centienu mērķa sasniegšanu un ZIZIMM saistību izpildi;

                        —

                        apraksts par pašreizējām valsts siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistēm, kā arī prognozes attiecībā uz kopīgu centienu mērķi un ZIZIMM saistībām, pamatojoties uz esošām rīcībpolitikām un pasākumiem;

                        —

                        plānoto valsts rīcībpolitiku un pasākumu, kurus īsteno, lai sasniegtu kopīgu centienu mērķi un izpildītu ZIZIMM saistības, ietekmes novērtējums, kas ietver salīdzinājumu ar prognozēm, kuras pamatojas uz esošajām rīcībpolitikām un pasākumiem, un esošo un plānoto rīcībpolitiku un pasākumu mijiedarbības aprakstu.


title: Padomes Lēmums (ES) 2019/1875 (2019. gada 8. novembris) par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku

text:
                  14.11.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 294/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/1875
         (2019. gada 8. novembris)
         par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/1599 (1) Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku (“nolīgums”) tika parakstīts 2018. gada 19. oktobrī.

                     (2)

                     Atbilstīgi Līguma 218. panta 7. punktam ir lietderīgi Padomei pilnvarot Komisiju Savienības vārdā apstiprināt nostāju, kas jāieņem Tirdzniecības komitejā attiecībā uz konkrētām nolīguma izmaiņām, kuras jāpieņem ar vienkāršotu procedūru. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pēc apspriešanās ar īpašu komiteju, kuru ieceļ Padome saskaņā ar Līguma 207. panta 3. punktu, apstiprināt grozījumus, ko Tirdzniecības komiteja pieņem atbilstīgi nolīguma 9.18. pantam (Piemērošanas jomas grozīšana un labošana) attiecībā uz tā 9.-A līdz 9.-I pielikumu. Šis noteikums nebūtu jāpiemēro grozījumiem saistībās, kas noteiktas nolīguma 9.-E pielikuma 2. daļā. Turklāt Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai apstiprināt grozījumus, ko Tirdzniecības komiteja pieņem atbilstīgi 10.17. pantam (Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības sistēma) un 10.18. pantam (Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksta grozīšana) attiecībā uz tā 10.-A un 10.-B pielikumu.

                     (3)

                     Nolīgums būtu jāapstiprina Savienības vārdā.

                     (4)

                     Saskaņā ar nolīguma 16.16. pantu (Tiešas ietekmes neesamība) nolīgumam nevajadzētu piešķirt tiesības vai uzlikt pienākumus personām, izņemot tās, kas Pušu starpā izveidotas saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku.
            Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants
            Nolīguma 9.18. panta (Piemērošanas jomas grozīšana un labošana) nolūkos Savienības nostāju attiecībā uz izmaiņām vai labojumiem nolīguma 9.-A līdz 9.-I pielikumā apstiprina Komisija pēc apspriešanās ar īpašu komiteju, kuru ieceļ Padome saskaņā ar Līguma 207. panta 3. punktu. Šo pantu nepiemēro grozījumiem saistībās, kas noteiktas nolīguma 9.-E pielikuma 2. daļā.

            3. pants
            Nolīguma 10.17. panta (Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības sistēma) un 10.18. panta (Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksta grozīšana) nolūkos Savienības nostāju attiecībā uz izmaiņām nolīguma 10.-A un 10.-B pielikumā apstiprina Komisija.

            4. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 16.13. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības (2).

            5. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Luksemburgā, 2019. gada 8. novembris

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               M. LINTILÄ

            (1)  Padomes Lēmums (ES) 2018/1599 (2018. gada 15. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Singapūras Republiku (OV L 267, 25.10.2018., 1. lpp.).

            (2)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums (ES) 2020/142 (2020. gada 21. janvāris) par to, lai noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas atbildīga par patvēruma pieprasījumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē, attiecībā uz piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos

text:
                  4.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 32/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/142
         (2020. gada 21. janvāris)
         par to, lai noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas atbildīga par patvēruma pieprasījumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē, attiecībā uz piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/393 (2) Protokols starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas atbildīga par patvēruma pieprasījumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē, attiecībā uz piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos (“protokols”) tika parakstīts 2019. gada 27. jūnijā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

                     (2)

                     Lai atbalstītu un stiprinātu policijas sadarbību starp dalībvalstu un Šveices un Lihtenšteinas kompetentajām iestādēm nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, ir vajadzīga Savienības iesaistīšanās, lai dotu iespēju Šveicei un Lihtenšteinai piedalīties ar tiesībaizsardzību saistītajos Eurodac aspektos.

                     (3)

                     Protokols būtu jāapstiprina.

                     (4)

                     Apvienotajai Karalistei un Īrijai Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (3) ir saistoša, un tādēļ tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā.

                     (5)

                     Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Protokols starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas atbildīga par patvēruma pieprasījumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē, attiecībā uz piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos (4).

            2. pants
            Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 4. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2020. gada 21. janvārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Z. MARIĆ

            (1)  2019. gada 17. decembra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta)

            (2)  Padomes Lēmums (ES) 2019/393 (2019. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Protokolu starp Eiropas Savienību, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem, ar ko nosaka valsti, kura ir atbildīga par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos (OV L 71, 13.3.2019., 5. lpp.).

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.).

            (4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša X. lpp.


Komisijas 08.01.2020. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9602 - BANCO SANTANDER / ALLIANZ POPULAR) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 24.01.2020. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9656 - CD&R / ANIXTER) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 07.01.2020. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9610 - CVC / ROYAL FRIESLANDCAMPINA / DMV FONTERRA EXCIPIENTS) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/170 (2020. gada 6. februāris), ar ko groza Lēmumu 2010/231/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju

text:
                  7.2.2020

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 36/5

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/170
         (2020. gada 6. februāris),
         ar ko groza Lēmumu 2010/231/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2010. gada 26. aprīlī pieņēma Lēmumu 2010/231/KĀDP (1).

                     (2)

                     Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2019. gada 15. novembrī pieņēma Rezolūciju (ANO DPR) 2498 (2019). Minētajā rezolūcijā tiek vēlreiz apstiprināts vispārējs un pilnīgs ieroču embargo attiecībā uz Somāliju un tiek veikti grozījumi izņēmumos, iepriekšējos apstiprinājumos un paziņojumos attiecībā uz ieroču un ar tiem saistītu materiālu piegādi uz Somāliju. Rezolūcijā tiek vēlreiz apstiprināts aizliegums importēt kokogles no Somālijas, kā arī tiek noteikti ierobežojumi attiecībā uz improvizētu sprāgstierīču sastāvdaļu pārdošanu, piegādi un nodošanu Somālijai.

                     (3)

                     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/231/KĀDP.

                     (4)

                     Dažu šā lēmuma pasākumu īstenošanai ir vajadzīga Savienības turpmāka rīcība,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu 2010/231/KĀDP groza šādi:

                        1)

                        lēmuma 1. pantu groza šādi:

                                    i)

                                    panta 3., 4. un 4.a punktu aizstāj ar šādiem:

                                       “3.   Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro:

                                                   a)

                                                   ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu piegādei, pārdošanai vai nodošanai, kā arī tiešām vai netiešām tehniskām konsultācijām, finanšu un cita veida palīdzībai un ar militāro darbību saistītām apmācībām, kas paredzētas vienīgi ANO personāla atbalstam vai lietošanai, tostarp ANO palīdzības misijai Somālijā (UNSOM);

                                                   b)

                                                   ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu piegādei, pārdošanai vai nodošanai, kā arī tiešām vai netiešām tehniskām konsultācijām, finanšu un cita veida palīdzībai un ar militāro darbību saistītām apmācībām, kas paredzētas vienīgi Āfrikas Savienības misijas Somālijā (AMISOM) atbalstam vai lietošanai;

                                                   c)

                                                   ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu piegādei, pārdošanai vai nodošanai, kā arī tiešām vai netiešām tehniskām konsultācijām, finanšu un cita veida palīdzībai un ar militāro darbību saistītām apmācībām, kas paredzētas vienīgi to AMISOM stratēģisko partneru atbalstam vai lietošanai, kuri darbojas tikai un vienīgi saskaņā ar Āfrikas Savienības (ĀS) 2012. gada 5. janvāra stratēģisko koncepciju (vai turpmākām ĀS stratēģiskām koncepcijām), un sadarbojoties un koordinējot darbības ar AMISOM;

                                                   d)

                                                   ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu piegādei, pārdošanai vai nodošanai, kā arī tiešām vai netiešām tehniskām konsultācijām, finanšu un cita veida palīdzībai un ar militāro darbību saistītām apmācībām, kas paredzētas vienīgi Eiropas Savienības apmācības misijas (EUTM) Somālijā atbalstam vai lietošanai;

                                                   e)

                                                   ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu piegādei, pārdošanai vai nodošanai, kuri paredzēti vienīgi to dalībvalstu vai starptautisko, reģionālo un apakšreģionālo organizāciju vajadzībām, kas veic pasākumus, lai novērstu pirātiskus uzbrukumus un bruņotas laupīšanas jūrā pie Somālijas krastiem, pēc Somālijas Federālās valdības lūguma, par kuru ir ziņots ģenerālsekretāram un ar noteikumu, ka šādi pasākumi tiek veikti saskaņā ar piemērojamām starptautiskajām humanitārajām tiesībām un cilvēktiesībām;

                                                   f)

                                                   ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu piegādei, pārdošanai vai nodošanai, kā arī tehniskām konsultācijām, finanšu un cita veida palīdzībai un ar militāro darbību saistītām apmācībām, kas paredzētas vienīgi Somālijas valsts drošības spēku vai Somālijas drošības nozares iestāžu, kas nav Somālijas Federālās valdības iestādes, attīstībai, lai nodrošinātu Somālijas iedzīvotāju drošību. Uz II un III pielikumā minēto priekšmetu piegādi un tehnisko konsultāciju, finanšu un cita veida palīdzības sniegšanu un ar militāro darbību saistītas apmācības nodrošināšanu attiecas šādas attiecīgas apstiprināšanas vai paziņošanas prasības:

                                                               i)

                                                               II pielikumā minēto ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu piegāde, pārdošana vai nodošana, kura paredzēta vienīgi Somālijas valsts drošības spēku vai Somālijas drošības nozares iestāžu, kas nav Somālijas Federālās valdības iestādes, attīstībai, lai nodrošinātu Somālijas iedzīvotāju drošību, ir iepriekš jāapstiprina Sankciju komitejā, izskatot katru gadījumu atsevišķi” kā izklāstīts 4.a un 4.b punktā;

                                                               ii)

                                                               par III pielikumā minēto ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu piegādi, pārdošanu vai nodošanu, kā arī tehniskām konsultācijām, finanšu un cita veida palīdzību un ar militāro darbību saistītām apmācībām, kas paredzētas vienīgi Somālijas valsts drošības spēku attīstībai, lai nodrošinātu Somālijas iedzīvotāju drošību, ir iepriekš jāpaziņo Sankciju komitejai, kā izklāstīts 4. un 4.b punktā;

                                                               iii)

                                                               par III pielikumā minēto ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu piegādi, pārdošanu vai nodošanu, kā arī tehniskām konsultācijām, finanšu un cita veida palīdzību un ar militāro darbību saistītām apmācībām, kas saistītas ar dalībvalstu vai starptautisko, reģionālo un apakšreģionālo organizāciju militārajām darbībām, kuras paredzētas vienīgi Somālijas drošības nozares iestāžu, kas nav Somālijas Federālās valdības iestādes, attīstībai, ir iepriekš jāpaziņo Sankciju komitejai, kā izklāstīts 4.b punktā, un šīs darbības var veikt, ja Sankciju komiteja piecu darbdienu laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas nav pieņēmusi negatīvu lēmumu;

                                                   g)

                                                   tāda aizsargapģērba, tostarp artilērijas jaku un militāro ķiveru, piegādei, pārdošanai vai nodošanai, kuru uz Somāliju uz laiku un tikai personiskai lietošanai eksportē ANO personāls, plašsaziņas līdzekļu pārstāvji un humanitārie un attīstības darbinieki un saistītie darbinieki;

                                                   h)

                                                   tāda nenāvējoša militārā aprīkojuma piegādei, pārdošanai vai nodošanai, kas paredzēts izmantošanai vienīgi humanitāros vai aizsardzības nolūkos un par ko piecas darbdienas iepriekš piegādātāja dalībvalsts, starptautiskā, reģionālā vai apakšreģionālā organizācija paziņo Sankciju komitejai tikai tās zināšanai.

                                       4.   Somālijas Federālā valdība ir galvenā atbildīgā par to, lai sniegtu paziņojumu Sankciju komitejai vismaz piecas darbdienas pirms III pielikumā izklāstīto ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu jebkādas piegādes, kā arī tehniskām konsultācijām, finanšu un cita veida palīdzības un ar militāro darbību saistītām apmācībām Somālijas valsts drošības spēkiem, kā izklāstīts šā panta 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā. Citā variantā dalībvalstis, kuras piegādā ieročus un ar tiem saistītus materiālus vai sniedz tehniskas konsultācijas, finanšu un citu palīdzību un ar militāro darbību saistītas apmācības Somālijas valsts drošības spēkiem, paziņojumu Sankciju komitejai var sniegt vismaz piecas darbdienas iepriekš, par paziņojumu informējot attiecīgo valsts koordinācijas struktūru Somālijas Federālajā valdībā un attiecīgā gadījumā sniedzot Somālijas Federālajai valdībai tehnisku atbalstu saistībā ar paziņošanas procedūrām, saskaņā ar ANO DPR 2498 (2019) 13. un 14. punktu. Paziņojumos ietver informāciju par ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu ražotāju un piegādātāju, ieroču un munīcijas aprakstu, tostarp veidu, kalibru un daudzumu, ierosināto piegādes datumu un vietu un visu atbilstīgo informāciju attiecībā uz paredzēto galamērķa vienību Somālijas valsts drošības spēkos vai paredzēto uzglabāšanas vietu.

                                       4.a   Somālijas Federālā valdība ir galvenā atbildīgā par to, lai pieprasītu Sankciju komitejas iepriekšēju apstiprinājumu vismaz piecas darbdienas pirms II pielikumā izklāstīto ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu jebkādas piegādes Somālijas valsts drošības spēkiem, kā izklāstīts šā panta 3. punkta f) apakšpunkta ii) punktā. Citā variantā dalībvalstis, kas piegādā šādus priekšmetus, saskaņā ar ANO DPR 2498 (2019) 13. un 14. punktu var pieprasīt Sankciju komitejas iepriekšēju apstiprinājumu, par apstiprinājuma pieprasījumu informējot attiecīgo valsts koordinācijas struktūru Somālijas Federālajā valdībā un attiecīgā gadījumā sniedzot Somālijas Federālajai valdībai tehnisku atbalstu saistībā ar paziņošanas procedūrām.
                                       Apstiprinājuma pieprasījumos ietver informāciju par ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu ražotāju un piegādātāju, ieroču un munīcijas aprakstu, tostarp veidu, kalibru un daudzumu, ierosināto piegādes datumu un vietu un visu atbilstīgo informāciju attiecībā uz paredzēto galamērķa vienību Somālijas valsts drošības spēkos vai paredzēto uzglabāšanas vietu.”;

                                    ii)

                                    pievieno šādu punktu:

                                       “4.b   Dalībvalstis cenšas attiecīgi saņemt Sankciju komitejas apstiprinājumu vai sniedz tai paziņojumu par jebkādu II un III pielikumā minēto ieroču un ar tiem saistītu visa veida materiālu piegādi, tehnisko konsultāciju, finanšu un citas palīdzības sniegšanu un ar militāro darbību saistītas apmācības nodrošināšanu Somālijas drošības nozares iestādēm, kas nav Somālijas Federālās valdības iestādes, ievērojot 3. punkta f) apakšpunkta i) un iii) punktu, un līdztekus informē Somālijas Federālo valdību vismaz piecas darbdienas iepriekš.”;

                                    iii)

                                    panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

                                       “5.   Jebkādus ieročus vai militāro aprīkojumu, kas pārdots vai piegādāts vienīgi tam, lai attīstītu Somālijas Federālās valdības drošības spēkus vai Somālijas drošības nozares iestādes, kas nav Somālijas Federālās valdības iestādes, ir aizliegts piegādāt, pārdot tālāk, nodot vai darīt pieejamus izmantošanai jebkurai personai vai vienībai, kas nedien Somālijas Federālās valdības drošības spēkos vai Somālijas drošības nozares iestādēs, kurām tie bija sākotnēji pārdoti vai piegādāti, vai pārdevējai vai piegādātājai dalībvalstij, vai starptautiskai, reģionālai vai apakšreģionālai organizācijai.”;

                        2)

                        iekļauj šādu pantu:

                           “1.c pants

                              1.   Ievērojot 1. panta 3. punktu, ir aizliegta ES Kopējā militāro preču sarakstā iekļauto un šā lēmuma IV pielikumā norādīto improvizēto sprāgstierīču sastāvdaļu tieša vai netieša piegāde, pārdošana vai nodošana Somālijai, ko veic dalībvalstu valstspiederīgie vai no dalībvalstu teritorijām, neatkarīgi no tā, vai to izcelsme ir vai nav to teritorijās.

                              2.   Citu improvizētu sprāgstierīču sastāvdaļu, kas iekļautas V pielikumā, tiešai vai netiešai piegādei, pārdošanai vai nodošanai Somālijai ir nepieciešama iepriekšēja atļauja no dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Tās nepiešķir šādu atļauju, ja ir pietiekami pierādījumi, lai pierādītu, ka priekšmeti tiks izmantoti vai ir liels risks, ka tos var izmantot, lai Somālijā ražotu improvizētas sprāgstierīces.

                              3.   Dalībvalstis paziņo Sankciju komitejai par 2. punktā minēto priekšmetu pārdošanu, piegādi vai nodošanu 15 darbdienu laikā pēc tam, kad notikusi pārdošana, piegāde vai nodošana. Paziņojumā iekļauj visu attiecīgo informāciju, tostarp priekšmetu izmantošanas mērķi, īsto lietotāju, tehniskās specifikācijas un nosūtāmo priekšmetu daudzumu. Tās nodrošina, ka Somālijas Federālajai valdībai un Somālijas federālajām dalībvalstīm tiek sniegta adekvāta finansiāla un tehniska palīdzība, lai izveidotu pienācīgus drošības pasākumus šādu materiālu uzglabāšanai un izplatīšanai.

                              4.   Dalībvalstis veicina to, lai to jurisdikcijā esošās fiziskās un juridiskās personas īstenotu modrību attiecībā uz tādu sprāgstvielu prekursoru un materiālu tiešu vai netiešu piegādi, pārdošanu vai nodošanu Somālijai, kurus var izmantot tādu improvizētu sprāgstierīču ražošanā, kas nav šā lēmuma IV un V pielikumā uzskaitītie priekšmeti. Dalībvalstis veic uzskaiti par darījumiem, par kuriem tās ir informētas saistībā ar to, ka fiziskas vai juridiskas personas Somālijā veic šādu citu priekšmetu aizdomīgus pirkumus vai interesējas par tiem, un dalās informācijā ar Somālijas Federālo valdību, Sankciju komiteju un ekspertu grupu Somālijas jautājumos.”;

                        3)

                        lēmuma II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikumu;

                        4)

                        pievieno III pielikumu, kas izklāstīts šā lēmuma II pielikumā;

                        5)

                        pievieno IV pielikumu, kas izklāstīts šā lēmuma III pielikumā;

                        6)

                        pievieno V pielikumu, kas izklāstīts šā lēmuma IV pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2020. gada 6. februārī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Padomes Lēmums 2010/231/KĀDP (2010. gada 26. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem pret Somāliju, un ar ko atceļ Kopējo nostāju 2009/138/KĀDP (OV L 105, 27.4.2010., 17. lpp.).

            I PIELIKUMS

                     “II PIELIKUMS
                     LĒMUMA 1. PANTA 3. PUNKTA f) APAKŠPUNKTA i) PUNKTĀ MINĒTO PRIEKŠMETU SARAKSTS

                        1.

                           Zeme–gaiss tipa raķetes, tostarp pārnēsājamas pretgaisa aizsardzības sistēmas (MANPADS).

                        2.

                           Ieroči, kuru kalibrs pārsniedz 12,7 mm, un tiem speciāli paredzētas sastāvdaļas, kā arī ar tiem saistīta munīcija. (Šeit neietilpst no pleca palaižamu prettanku raķešu palaidēji, piemēram, reaktīvie granātmetēji vai vieglie prettanku ieroči, šautenes granātas vai granātmetēji.)

                        3.

                           Mīnmetēji, kuru kalibrs pārsniedz 82 mm, un ar tiem saistīta munīcija.

                        4.

                           Vadāmie prettanku ieroči, tostarp vadāmās prettanku raķetes (ATGM), un šiem priekšmetiem speciāli paredzēta munīcija un sastāvdaļas.

                        5.

                           Militāram lietojumam īpaši izstrādāti vai pielāgoti lādiņi un ierīces; mīnas un ar tām saistīti materiāli.

                        6.

                           Nakts redzamības ieroču tēmēkļi.

                        7.

                           Militāram lietojumam īpaši izstrādāti vai pielāgoti gaisa kuģi (“gaisa kuģis” ir gaisa transportlīdzeklis ar fiksētiem spārniem, šarnīra spārniem, rotējošiem spārniem, slīpu rotoru vai slīpspārniem, vai helikopters).

                        8.

                           Militāram lietojumam īpaši izstrādāti vai pielāgoti “peldlīdzekļi” un amfībijas tipa transportlīdzekļi. (“Peldlīdzekļi” ietver visus kuģus, gaisa spilvena peldlīdzekļus, peldlīdzekļus ar mazu peldvirsmas laukumu vai peldlīdzekļus ar zemūdens spārniem, kā arī peldlīdzekļa korpusu vai korpusa daļu).

                        9.

                           Bezpilota kaujas lidaparāti (iekļauti ANO Parasto ieroču reģistra IV kategorijā).

               ”

            II PIELIKUMS

                     “III PIELIKUMS
                     LĒMUMA 1. PANTA 3. PUNKTA f) APAKŠPUNKTA ii) UN iii) PUNKTĀ MINĒTO PRIEKŠMETU SARAKSTS

                        1.

                           Visu veidu ieroči, kuru kalibrs ir līdz 12,7 mm, un ar tiem saistītā munīcija.

                        2.

                              RPG-7 un bezatsitiena lielgabali, un ar tiem saistītā munīcija.

                        3.

                           Aizsargķiveres, kas izgatavotas atbilstīgi militāriem standartiem vai specifikācijām, vai salīdzināmiem valstu standartiem.

                        4.
                        Šādas bruņuvestes vai aizsargtērpi:

                                    a)

                                    mīkstās bruņuvestes vai aizsargtērpi, kas izgatavoti atbilstīgi militāriem vai līdzvērtīgiem standartiem vai specifikācijām (militārie standarti vai specifikācijas ietver vismaz specifikācijas aizsardzībai pret šķembām);

                                    b)

                                    cietās bruņuvestes, kas nodrošina ballistisko aizsardzību, kura līdzvērtīga III līmenim (NIJ 0101.06, 2008. gada jūlijs) vai valsts ekvivalentam, vai augstāku.

                        5.

                           Militāram lietojumam īpaši izstrādāti vai pielāgoti sauszemes transportlīdzekļi.

                        6.

                           Militāram lietojumam īpaši izstrādātas vai pielāgotas sakaru iekārtas.

                        7.

                           Militāram lietojumam īpaši izstrādātas vai pielāgotas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) pozicionēšanas iekārtas.

               ”

            III PIELIKUMS

                     “IV PIELIKUMS
                     LĒMUMA 1.C PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTO PRIEKŠMETU SARAKSTS

                        1.

                           Tetrils (trinitrofenilmetilnitramīns);

                        2.

                           Iekārta, kas ir gan īpaši izstrādāta militāram lietojumam, gan īpaši izstrādāta, lai aktivētu, apgādātu ar enerģiju no vienreizējā operatīvā enerģijas avota, izlādētu vai detonētu improvizētas sprāgstierīces (IED).

                        3.

                           “Tehnoloģija”, “kas nepieciešama” 1. un 2. punktā uzskaitīto priekšmetu “ražošanai” vai “izmantošanai”. (Terminu “tehnoloģija”, “kas nepieciešama”, “ražošana” un “izmantošana” definīcijas ir dotas Eiropas Savienības Kopējā militāro preču sarakstā (1).)

               ”

               (1)  OV C 98, 15.3.2018., 1. lpp.

            IV PIELIKUMS

                     “V PIELIKUMS
                     LĒMUMA 1.C PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTO PRIEKŠMETU SARAKSTS

                        1.

                           Iekārtas un ierīces, kas nav norādītas IV pielikuma 2. punktā un kas īpaši izstrādātas, lai izraisītu sprādzienu, izmantojot elektriskus vai neelektriskus līdzekļus (piemēram, palaidējierīces, detonatori, degļi, detonējošas auklas).

                        2.

                           “Tehnoloģija”, “kas nepieciešama” 1. punktā uzskaitīto priekšmetu “ražošanai” vai “izmantošanai”. (Terminu “tehnoloģija”, “kas nepieciešama”, “ražošana” un “izmantošana” definīcijas ir dotas Eiropas Savienības Kopējā militāro preču sarakstā.)

                        3.
                        Šādi spridzināšanas materiāli un maisījumi, kas satur vienu vai vairākas no šādām vielām:

                                    a)

                                    amonija nitrāta degvieleļļa (ANFO);

                                    b)

                                    nitroceluloze (kas satur vairāk nekā 12,5 % slāpekļa (masas));

                                    c)

                                    nitroglikols;

                                    d)

                                    pentaeritrīta tetranitrāts (PETN);

                                    e)

                                    pikrilhlorīds;

                                    f)

                                    2,4,6-trinitrotoluols (TNT).

                        4.
                        Sprāgstvielu prekursori:

                                    a)

                                    amonija nitrāts;

                                    b)

                                    kālija nitrāts;

                                    c)

                                    nātrija hlorāts;

                                    d)

                                    slāpekļskābe;

                                    e)

                                    sērskābe.

               ”