title: Komisijas Lēmums (2019. gada 18. marts) par Serbijas Republikas nacionālās regulatīvās iestādes dalību Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē

text:
                  27.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 115/21

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2019. gada 18. marts)
         par Serbijas Republikas nacionālās regulatīvās iestādes dalību Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē
         (2019/C 115/08)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         tā kā:

                     (1)

                     Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktā ir uzskaitītas Komisijas pilnvaras un ir noteikts, ka Komisija sekmē vispārējās Savienības intereses un šajā nolūkā uzņemas atbilstīgu iniciatīvu, veic saskaņošanas, izpildvaras un vadības funkcijas, kas paredzētas Līgumos, un nodrošina Savienības ārējo pārstāvību, izņemot kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomu un citus Līgumos paredzētus gadījumus.

                     (2)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1971 (1) 35. panta 2. punktu regulatoru valdē, darba grupās un valdē var piedalīties tādas trešo valstu regulatīvās iestādes, kuru primārā atbildība ir elektronisko sakaru jomā, ja minētās trešās valstis ir noslēgušas attiecīgus nolīgumus ar Savienību. Tajā noteikts arī, ka saskaņā ar attiecīgajiem minēto nolīgumu noteikumiem tiek izstrādāti darba mehānismi, kuros jo īpaši nosaka būtību, apmēru un veidu, kādā attiecīgo trešo valstu regulatīvās iestādes bez balsstiesībām piedalās Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) un BEREC biroja darbā, tostarp noteikumi par dalību BEREC īstenotās iniciatīvās, finanšu iemaksām un BEREC birojam paredzēto personālu.

                     (3)

                     Saskaņā ar 106. pantu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses (2), sadarbībā elektronisko sakaru jomā galvenā uzmanība jāpievērš prioritātēm, kas saistītas ar Kopienas acquis šajā jomā. Pusēm sevišķi jāstiprina sadarbība elektronisko sakaru tīklu un elektronisku sakaru pakalpojumu jomā. Tādējādi Savienība un Serbija ir noslēgušas nolīgumu Regulas (ES) 2018/1971 35. panta 2. punkta nozīmē.

                     (4)

                     Serbijas regulatīvās iestādes dalības BEREC un BEREC birojā turpināšana pilnībā atbilst Rietumbalkānu stratēģijai (3), kurā tiek aicināts rīkoties, lai attīstītu digitālo sabiedrību, tostarp izvērstu platjoslas pakalpojumus un samazinātu viesabonēšanas izmaksas, kā arī saskaņotu šo valstu tiesību aktus ar Savienības tiesību aktiem. Kā norādīts Digitalizācijas programmā Rietumbalkāniem (4), ciešākai saiknei starp Savienību un Rietumbalkānu nacionālajām regulatīvajām iestādēm (NRI) vajadzētu palīdzēt tuvināt reģiona regulatīvo praksi praksei Savienībā.

                     (5)

                     Ņemot vērā Savienības ieinteresētību stiprināt sadarbību ar Serbiju un veicināt to, ka Serbijā tiek pieņemts Savienības regulatīvais režīms elektronisko sakaru jomā, ir piemēroti noteikt darba kārtību Serbijas regulatīvās iestādes dalībai BEREC regulatoru valdē un darba grupās un BEREC biroja valdē,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

            1. pants
            Serbijas Republikas nacionālā regulatīvā iestāde, kuras galvenais uzdevums ir pārraudzīt elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgu ikdienas darbību, drīkst piedalīties Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) regulatoru valdē un darba grupās un BEREC biroja valdē.
            Reglaments Serbijas Republikas nacionālās regulatīvās iestādes dalībai ir noteikts pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 18. martā

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas locekle

               Mariya GABRIEL

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

            (2)  Padomes un Komisijas 2013. gada 22. jūlija Lēmums 2013/490/ES, Euratom par to, lai noslēgtu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses (OV L 278, 18.10.2013., 14. lpp.).

            (3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018) 65 final, 6.2.2018.).

            (4)  Komisijas dienestu darba dokuments “Pasākumi digitalizācijas programmas atbalstam Rietumbalkānos” (SWD(2018) 360 final).

            PIELIKUMS
            REGLAMENTS
            1.   Dalība BEREC regulatoru valdē

                        1.

                        Serbijas Republikas nacionālā regulatīvā iestāde (NRI) drīkst piedalīties BEREC regulatoru valdes darbā.

                        2.

                        Serbijas Republikas NRI no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu vai vadītāja vai locekļu aizvietotāju vidus ieceļ pārstāvi dalībai regulatoru valdes apspriedēs.

                        3.

                        Serbijas Republikas NRI ieceļ arī aizstājēju, kas aizvieto pārstāvi tā prombūtnes laikā. Aizstājēju ieceļ no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu, vadītāja vai locekļu aizvietotāju vai NRI darbinieku vidus.

                        4.

                        Serbijas Republikas NRI pārstāvi un tā aizstājēju ieceļ, ņemot vērā gan viņu zināšanas elektronisko sakaru jomā, gan attiecīgās pārvaldības, administratīvās un ar budžetu saistītās prasmes. Lai viņu dalība būtu maksimāli lietderīga, NRI cenšas ierobežot savu pārstāvju un, ja iespējams, arī viņu aizstājēju mainību.

                        5.

                        Serbijas Republikas NRI dalībniekam ir tiesības paust viedokli visās diskusijās neatkarīgi no tā, vai tās notiek BEREC regulatoru valdē vai jebkādā citādā veidā. Šādu viedokli pienācīgi protokolē saskaņā ar regulatoru valdes noteikumiem un darba praksi.

                        6.

                        Serbijas Republikas NRI pārstāvja un viņa aizstājēja vārdu un uzvārdu iekļauj regulatoru valdes locekļu sarakstā, ko publicē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1971 (1) 7. panta 5. punktu.

                        7.

                        Piedaloties regulatoru valdes darbā, Serbijas Republikas NRI pārstāvis un viņa aizstājējs nelūdz un nepieņem nevienas valdības, iestādes, personas vai struktūras norādījumus.

                  2.   Dalība darba grupās

                        1.

                        Serbijas Republikas NRI drīkst izvirzīt ekspertus dalībai BEREC darba grupās.

                        2.

                        Šādi eksperti drīkst piedalīties visās darba grupu darbībās saskaņā ar BEREC noteikumiem un darba praksi. Viņi drīkst paust viedokli visās apspriedēs neatkarīgi no tā, vai tās notiek darba grupu sanāksmē vai jebkādā citādā veidā.

                  3.   Dalība BEREC biroja valdē

                        1.

                        Serbijas Republikas NRI drīkst piedalīties BEREC biroja valdes darbā.

                        2.

                        Serbijas Republikas NRI dalībai valdes darbā ieceļ personu, kura iecelta kā pārstāvis regulatoru valdē, vai arī personu, kura nav pārstāvis regulatoru valdē un kuru izraugās no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu vai vadītāja vai locekļu aizvietotāju vidus.

                        3.

                        Serbijas Republikas NRI ieceļ arī aizstājēju, kas ir persona, kura iecelta kā pārstāvja regulatoru valdē aizstājēja, vai arī cita persona, kuru izraugās no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu, vadītāja vai locekļu aizvietotāju vai NRI darbinieku vidus un kura aizvieto pārstāvi tā prombūtnes laikā.

                        4.

                        Serbijas Republikas NRI dalībniekam ir tiesības paust viedokli visās diskusijās neatkarīgi no tā, vai tās notiek BEREC valdē vai jebkādā citādā veidā. Šādu viedokli pienācīgi protokolē saskaņā ar valdes noteikumiem un darba praksi.

                        5.

                        Serbijas Republikas NRI pārstāvja un viņa aizstājēja vārdu un uzvārdu iekļauj valdes locekļu sarakstā, ko publicē saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 15. panta 4. punktu.

                        6.

                        Piedaloties valdes darbā, Serbijas Republikas NRI pārstāvis un viņa aizstājējs nelūdz un nepieņem nevienas valdības, iestādes, personas vai struktūras norādījumus.

                  4.   Interešu deklarācijas

                        1.

                        Serbijas Republikas NRI pārstāvji regulatoru valdē un valdē un to aizstājēji katrs sagatavo rakstisku deklarāciju, kurā norāda savas saistības un to, vai pastāv vai nepastāv kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē viņu neatkarību.
                        Šīs deklarācijas sagatavo, uzsākot pienākumu pildīšanu, un tās publicē. Tās ir precīzas un pilnīgas, un tās atjaunina, ja pastāv risks, ka ir kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē deklarācijas sagatavotāja neatkarību.

                  5.   Personāls

                        1.

                           BEREC birojs drīkst izmantot darbiniekus no Serbijas Republikas, tostarp norīkotos valsts ekspertus un citus BEREC biroja nenodarbinātus darbiniekus, saskaņā ar lēmumu, kas jāpieņem valdei.

                  6.   Serbijas Republikas NRI finansiālais ieguldījums BEREC birojā

                        1.

                        Finansiālais ieguldījums BEREC biroja budžetā, kas Serbijas Republikas NRI jāmaksā, lai piedalītos BEREC, ir tās dalības pilnās izmaksas saskaņā ar šā pielikuma 1., 2. un 3. punktu. Summas tiks noteiktas saskaņā ar turpmāko 6.2. punktu.

                        2.

                        Finansiālais ieguldījums, kas Serbijas Republikas NRI jāmaksā saskaņā ar 6.1. punktu, sedz šādas izmaksas:

                                    —

                                    izmaksas ceļa izdevumu atlīdzināšanai NRI pārstāvjiem BEREC sanāksmēs saskaņā ar BEREC atlīdzināšanas noteikumiem,

                                    —

                                    administratīvās izmaksas saistībā ar iepriekš minēto ceļa izdevumu atlīdzināšanu, kas veido ne vairāk kā 3 % no summām, kuras izmaksā kā ceļa izdevumu atlīdzinājumu,

                                    —

                                    administratīvās izmaksas saistībā ar NRI vispārējo dalību BEREC darbā.

                              Finansiālā ieguldījuma summu nosaka BEREC, cita starpā ņemot vērā paredzamos komandējumus nākamajā gadā un faktiskos komandējumus un atlīdzības par iepriekšējo(-iem) gadu(-iem).

                        3.

                        NRI ieguldījums tiks īstenots saskaņā ar BEREC biroja finanšu noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 29. pantu.

                        4.

                        Serbijas Republikas NRI pārstāvju un ekspertu ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas saistītas ar dalību BEREC un BEREC biroja darbā, tostarp saistītās sanāksmēs, BEREC birojs atmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti BEREC biroja vadības komitejas lēmumā par ceļa, uzturēšanās un citu izdevumu atlīdzināšanu personām, kuras nenodarbina BEREC birojs (2).

                        5.

                        Pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un katra nākamā gada sākumā BEREC birojs nosūta NRI naudas līdzekļu pieprasījumu, kas atbilst tās ieguldījumam Aģentūrā saskaņā ar šo lēmumu.

                        6.

                        Šo ieguldījumu izsaka EUR, un to iemaksā EUR BEREC biroja bankas kontā.

                        7.

                        Serbijas Republikas NRI samaksā savu ieguldījumu saskaņā ar naudas līdzekļu pieprasījumu 30 dienu laikā pēc tam, kad BEREC birojs ir nosūtījis naudas līdzekļu pieprasījumu.

                        8.

                        Par jebkādu maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, NRI maksā procentus par nenomaksāto summu. Procentu likme ir par 1,5 procentpunktiem lielāka nekā procentu likme, ko Eiropas Centrālā banka maksājuma termiņa dienā piemēro saviem darījumiem EUR.

                  7.   Detalizēta darba kārtība

                        1.

                        Vajadzības gadījumā regulatoru valde un valde saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1971 un šo reglamentu nosaka detalizētu darba kārtību Serbijas Republikas NRI dalībai.

                        2.

                        Serbijas Republikas NRI drīkst piedalīties BEREC darbā, tostarp regulatoru valdē un darba grupās, un valdē, sākot ar dienu, kad stājas spēkā šis lēmums, un neatkarīgi no tā, kad tiek pabeigta iepriekš 7.1. punktā minētās detalizētās darba kārtības galīgā sagatavošana.

               (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

               (2)  BEREC biroja vadības komitejas Lēmums par ceļa, uzturēšanas un citu izdevumu atlīdzināšanu personām, kuras nenodarbina BEREC birojs, un ar ko atceļ iepriekšējo vadības komitejas 2013. gada 6. jūnija Lēmumu Nr. MC/2013/05 (MC/2015/13).


title: Komisijas Lēmums (2019. gada 18. marts) par Albānijas Republikas nacionālās regulatīvās iestādes dalību Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē

text:
                  27.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 115/31

         KOMISIJAS LĒMUMS
         (2019. gada 18. marts)
         par Albānijas Republikas nacionālās regulatīvās iestādes dalību Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādē
         (2019/C 115/10)
         EIROPAS KOMISIJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         tā kā:

                     (1)

                     Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktā ir uzskaitītas Komisijas pilnvaras un ir noteikts, ka Komisija sekmē vispārējās Savienības intereses un šajā nolūkā uzņemas atbilstīgu iniciatīvu, veic saskaņošanas, izpildvaras un vadības funkcijas, kas paredzētas Līgumos, un nodrošina Savienības ārējo pārstāvību, izņemot kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomu un citus Līgumos paredzētus gadījumus.

                     (2)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1971 (1) 35. panta 2. punktu regulatoru valdē, darba grupās un valdē var piedalīties tādas trešo valstu regulatīvās iestādes, kuru primārā atbildība ir elektronisko sakaru jomā, ja minētās trešās valstis ir noslēgušas attiecīgus nolīgumus ar Savienību. Tajā noteikts arī, ka saskaņā ar attiecīgajiem minēto nolīgumu noteikumiem tiek izstrādāti darba mehānismi, kuros jo īpaši nosaka būtību, apmēru un veidu, kādā attiecīgo trešo valstu regulatīvās iestādes bez balsstiesībām piedalās Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) un BEREC biroja darbā, tostarp noteikumi par dalību BEREC īstenotās iniciatīvās, finanšu iemaksām un BEREC birojam paredzēto personālu.

                     (3)

                     Saskaņā ar 104. pantu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (2), sadarbībā elektronisko sakaru jomā galvenā uzmanība jāpievērš prioritātēm, kas saistītas ar Kopienas acquis šajā jomā. Pusēm sevišķi jāstiprina sadarbība elektronisko sakaru tīklu un saistīto pakalpojumu jomā. Tādējādi Savienība un Albānija ir noslēgušas nolīgumu Regulas (ES) 2018/1971 35. panta 2. punkta nozīmē.

                     (4)

                     Albānijas regulatīvās iestādes dalības BEREC un BEREC birojā turpināšana pilnībā atbilst Rietumbalkānu stratēģijai (3), kurā tiek aicināts rīkoties, lai attīstītu digitālo sabiedrību, tostarp izvērstu platjoslas pakalpojumus un samazinātu viesabonēšanas izmaksas, kā arī saskaņotu šo valstu tiesību aktus ar Savienības tiesību aktiem. Kā norādīts Digitalizācijas programmā Rietumbalkāniem (4), ciešākai saiknei starp Savienību un Rietumbalkānu nacionālajām regulatīvajām iestādēm (NRI) vajadzētu palīdzēt tuvināt reģiona regulatīvo praksi praksei Savienībā.

                     (5)

                     Ņemot vērā Savienības ieinteresētību stiprināt sadarbību ar Albāniju un veicināt to, ka Albānijā tiek pieņemts Savienības regulatīvais režīms elektronisko sakaru jomā, ir piemēroti noteikt darba kārtību Albānijas regulatīvās iestādes dalībai BEREC regulatoru valdē un darba grupās un BEREC biroja valdē,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

            1. pants
            Albānijas Republikas nacionālā regulatīvā iestāde, kuras galvenais uzdevums ir pārraudzīt elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tirgu ikdienas darbību, drīkst piedalīties Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādes (BEREC) regulatoru valdē un darba grupās un BEREC biroja valdē.
            Reglaments Albānijas Republikas nacionālās regulatīvās iestādes dalībai ir noteikts pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 18. martā

                  Komisijas vārdā –

                  Komisijas locekle

               Mariya GABRIEL

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

            (2)  Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (OV L 107, 28.4.2009., 166. lpp.).

            (3)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” (COM(2018) 65 final, 6.2.2018.).

            (4)  Komisijas dienestu darba dokuments “Pasākumi digitalizācijas programmas atbalstam Rietumbalkānos” (SWD(2018) 360 final).

            PIELIKUMS
            REGLAMENTS
            1.   Dalība BEREC regulatoru valdē

                        1.

                        Albānijas Republikas nacionālā regulatīvā iestāde (NRI) drīkst piedalīties BEREC regulatoru valdes darbā.

                        2.

                        Albānijas Republikas NRI no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu vai vadītāja vai locekļu aizvietotāju vidus ieceļ pārstāvi dalībai regulatoru valdes apspriedēs.

                        3.

                        Albānijas Republikas NRI ieceļ arī aizstājēju, kas aizvieto pārstāvi tā prombūtnes laikā. Aizstājēju ieceļ no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu, vadītāja vai locekļu aizvietotāju vai NRI darbinieku vidus.

                        4.

                        Albānijas Republikas NRI pārstāvi un tā aizstājēju ieceļ, ņemot vērā gan viņu zināšanas elektronisko sakaru jomā, gan attiecīgās pārvaldības, administratīvās un ar budžetu saistītās prasmes. Lai viņu dalība būtu maksimāli lietderīga, NRI cenšas ierobežot savu pārstāvju un, ja iespējams, arī viņu aizstājēju mainību.

                        5.

                        Albānijas Republikas NRI dalībniekam ir tiesības paust viedokli visās diskusijās neatkarīgi no tā, vai tās notiek BEREC regulatoru valdē vai jebkādā citādā veidā. Šādu viedokli pienācīgi protokolē saskaņā ar regulatoru valdes noteikumiem un darba praksi.

                        6.

                        Albānijas Republikas NRI pārstāvja un viņa aizstājēja vārdu un uzvārdu iekļauj regulatoru valdes locekļu sarakstā, ko publicē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1971 (1) 7. panta 5. punktu.

                        7.

                        Piedaloties regulatoru valdes darbā, Albānijas Republikas NRI pārstāvis un viņa aizstājējs nelūdz un nepieņem nevienas valdības, iestādes, personas vai struktūras norādījumus.

                  2.   Dalība darba grupās

                        1.

                        Albānijas Republikas NRI drīkst izvirzīt ekspertus dalībai BEREC darba grupās.

                        2.

                        Šādi eksperti drīkst piedalīties visās darba grupu darbībās saskaņā ar BEREC noteikumiem un darba praksi. Viņi drīkst paust viedokli visās apspriedēs neatkarīgi no tā, vai tās notiek darba grupu sanāksmē vai jebkādā citādā veidā.

                  3.   Dalība BEREC biroja valdē

                        1.

                        Albānijas Republikas NRI drīkst piedalīties BEREC biroja valdes darbā.

                        2.

                        Albānijas Republikas NRI dalībai valdes darbā ieceļ personu, kura iecelta kā pārstāvis regulatoru valdē, vai arī personu, kura nav pārstāvis regulatoru valdē un kuru izraugās no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu vai vadītāja vai locekļu aizvietotāju vidus.

                        3.

                        Albānijas Republikas NRI ieceļ arī aizstājēju, kas ir persona, kura iecelta kā pārstāvja regulatoru valdē aizstājēja, vai arī cita persona, kuru izraugās no NRI vadītāja, tās koleģiālās struktūras locekļu, vadītāja vai locekļu aizvietotāju vai NRI darbinieku vidus un kura aizvieto pārstāvi tā prombūtnes laikā.

                        4.

                        Albānijas Republikas NRI dalībniekam ir tiesības paust viedokli visās diskusijās neatkarīgi no tā, vai tās notiek BEREC valdē vai jebkādā citādā veidā. Šādu viedokli pienācīgi protokolē saskaņā ar valdes noteikumiem un darba praksi.

                        5.

                        Albānijas Republikas NRI pārstāvja un viņa aizstājēja vārdu un uzvārdu iekļauj valdes locekļu sarakstā, ko publicē saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 15. panta 4. punktu.

                        6.

                        Piedaloties valdes darbā, Albānijas Republikas NRI pārstāvis un viņa aizstājējs nelūdz un nepieņem nevienas valdības, iestādes, personas vai struktūras norādījumus.

                  4.   Interešu deklarācijas

                        1.

                        Albānijas Republikas NRI pārstāvji regulatoru valdē un valdē un to aizstājēji katrs sagatavo rakstisku deklarāciju, kurā norāda savas saistības un to, vai pastāv vai nepastāv kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē viņu neatkarību.
                        Šīs deklarācijas sagatavo, uzsākot pienākumu pildīšanu, un tās publicē. Tās ir precīzas un pilnīgas, un tās atjaunina, ja pastāv risks, ka ir kādas tiešas vai netiešas intereses, kuras varētu uzskatīt par tādām, kas ietekmē deklarācijas sagatavotāja neatkarību.

                  5.   Personāls

                        1.

                           BEREC birojs drīkst izmantot darbiniekus no Albānijas Republikas, tostarp norīkotos valsts ekspertus un citus BEREC biroja nenodarbinātus darbiniekus, saskaņā ar lēmumu, kas jāpieņem valdei.

                  6.   Albānijas Republikas NRI finansiālais ieguldījums BEREC birojā

                        1.

                        Finansiālais ieguldījums BEREC biroja budžetā, kas Albānijas Republikas NRI jāmaksā, lai piedalītos BEREC, ir tās dalības pilnās izmaksas saskaņā ar šā pielikuma 1., 2. un 3. punktu. Summas tiks noteiktas saskaņā ar turpmāko 6.2. punktu.

                        2.

                        Finansiālais ieguldījums, kas Albānijas Republikas NRI jāmaksā saskaņā ar 6.1. punktu, sedz šādas izmaksas:

                                    —

                                    izmaksas ceļa izdevumu atlīdzināšanai NRI pārstāvjiem BEREC sanāksmēs saskaņā ar BEREC atlīdzināšanas noteikumiem,

                                    —

                                    administratīvās izmaksas saistībā ar iepriekš minēto ceļa izdevumu atlīdzināšanu, kas veido ne vairāk kā 3 % no summām, kuras izmaksā kā ceļa izdevumu atlīdzinājumu,

                                    —

                                    administratīvās izmaksas saistībā ar NRI vispārējo dalību BEREC darbā.

                              Finansiālā ieguldījuma summu nosaka BEREC, cita starpā ņemot vērā paredzamos komandējumus nākamajā gadā un faktiskos komandējumus un atlīdzības par iepriekšējo(-iem) gadu(-iem).

                        3.

                        NRI ieguldījums tiks īstenots saskaņā ar BEREC biroja finanšu noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1971 29. pantu.

                        4.

                        Albānijas Republikas NRI pārstāvju un ekspertu ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas saistītas ar dalību BEREC un BEREC biroja darbā, tostarp saistītās sanāksmēs, BEREC birojs atmaksā saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti BEREC biroja vadības komitejas lēmumā par ceļa, uzturēšanās un citu izdevumu atlīdzināšanu personām, kuras nenodarbina BEREC birojs (2).

                        5.

                        Pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un katra nākamā gada sākumā BEREC birojs nosūta NRI naudas līdzekļu pieprasījumu, kas atbilst tās ieguldījumam Aģentūrā saskaņā ar šo lēmumu.

                        6.

                        Šo ieguldījumu izsaka EUR, un to iemaksā EUR BEREC biroja bankas kontā.

                        7.

                        Albānijas Republikas NRI samaksā savu ieguldījumu saskaņā ar naudas līdzekļu pieprasījumu 30 dienu laikā pēc tam, kad BEREC birojs ir nosūtījis naudas līdzekļu pieprasījumu.

                        8.

                        Par jebkādu maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, NRI maksā procentus par nenomaksāto summu. Procentu likme ir par 1,5 procentpunktiem lielāka nekā procentu likme, ko Eiropas Centrālā banka maksājuma termiņa dienā piemēro saviem darījumiem EUR.

                  7.   Detalizēta darba kārtība

                        1.

                        Vajadzības gadījumā regulatoru valde un valde saskaņā ar Regulu (ES) 2018/1971 un šo reglamentu nosaka detalizētu darba kārtību Albānijas Republikas NRI dalībai.

                        2.

                        Albānijas Republikas NRI drīkst piedalīties BEREC darbā, tostarp regulatoru valdē un darba grupās, un valdē, sākot ar dienu, kad stājas spēkā šis lēmums, un neatkarīgi no tā, kad tiek pabeigta iepriekš 7.1. punktā minētās detalizētās darba kārtības galīgā sagatavošana.

               (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. decembra Regula (ES) 2018/1971, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru iestādi (BEREC) un BEREC atbalsta aģentūru (BEREC birojs), groza Regulu (ES) 2015/2120 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (OV L 321, 17.12.2018., 1. lpp.).

               (2)  BEREC biroja vadības komitejas Lēmums par ceļa, uzturēšanas un citu izdevumu atlīdzināšanu personām, kuras nenodarbina BEREC birojs, un ar ko atceļ iepriekšējo vadības komitejas 2013. gada 6. jūnija Lēmumu Nr. MC/2013/05 (MC/2015/13).


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2019/504 (2019. gada 19. marts) par Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti un Regulas (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību grozīšanu, kas vajadzīga sakarā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības (Dokuments attiecas uz EEZ.)

text:
                  27.3.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  LI 85/66

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2019/504
         (2019. gada 19. marts)
         par Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti un Regulas (ES) 2018/1999 par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību grozīšanu, kas vajadzīga sakarā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības
         (Dokuments attiecas uz EEZ)
         EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu un 194. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
         ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
         pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,
         saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
         tā kā:

                     (1)

                     2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste uz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. panta pamata iesniedza paziņojumu par nodomu no Savienības izstāties. Līgumi Apvienotajai Karalistei vairs nebūs piemērojami no izstāšanās līguma spēkā stāšanās dienas vai, ja tas nestājas spēkā, no dienas, kad no paziņošanas par izstāšanos apritējuši divi gadi, proti, no 2019. gada 30. marta, ja vien Eiropadome, vienojusies ar Apvienoto Karalisti, vienprātīgi nenolems minēto laikposmu pagarināt.

                     (2)

                     Izstāšanās līgumā, par kādu vienojušies sarunvedēji, ir ietverta kārtība, kādā Savienības tiesību aktu noteikumi tiks piemēroti Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā pēc dienas, kurā Līgumi Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā vairs nebūs piemērojami. Ja minētais līgums stāsies spēkā, Direktīva (ES) 2018/2002 (3), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/27/ES (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (5) pārejas perioda laikā tiks piemērotas Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā saskaņā ar minēto līgumu un piemērošana tiks izbeigta minētā perioda beigās.

                     (3)

                     Direktīvas 2012/27/ES 3. panta 5. punktā, kas tika īstenots ar Direktīvu (ES) 2018/2002, dalībvalstīm prasīts noteikt indikatīvu nacionālo energoefektivitātes devumu 2030. gadam izvirzīto Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju – vismaz 32,5 % – sasniegšanā. Nosakot minētos mērķrādītājus, dalībvalstīm ir jāņem vērā Savienības energopatēriņš 2030. gadā primārās enerģijas patēriņa un/vai enerģijas galapatēriņa izteiksmē.

                     (4)

                     Regulas (ES) 2018/1999 6. panta 1. punkta pirmajā daļā dalībvalstīm prasīts, nosakot savu indikatīvo nacionālo energoefektivitātes devumu Savienības mērķrādītāju sasniegšanā, ņemt vērā Savienības energopatēriņu 2030. gadā primārās enerģijas patēriņa un/vai enerģijas galapatēriņa izteiksmē. Atbilstīgi minētās regulas 29. panta 3. punkta pirmajai daļai energopatēriņš Savienības līmenī ir svarīgs arī Komisijas novērtējumam par progresu, kas kopīgi panākts Savienības mērķrādītāju sasniegšanā.

                     (5)

                     Sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības ir jāgroza 2030. gada energopatēriņa skaitļu prognozes Eiropas Savienībā, lai atspoguļotu to, ka Savienībā ir 27 dalībvalstis, izņemot Apvienoto Karalisti (“ES 27”). Prognozes attiecībā uz galvenajiem Savienības energoefektivitātes mērķrādītājiem – vismaz 32,5 % – liecina, ka 2030. gadā Savienībā, kurā ir 28 dalībvalstis, energopatēriņam vajadzētu būt 1 273 miljoni tonnu naftas ekvivalenta (Mtoe) primārās enerģijas izteiksmē un 956 Mtoe enerģijas galapatēriņa izteiksmē. Līdzīgas prognozes ES 27 liecina, ka 2030. gadā energopatēriņam vajadzētu būt 1 128 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē un 846 Mtoe enerģijas galapatēriņa izteiksmē. Tāpēc jāgroza 2030. gada energopatēriņa līmeņa skaitļi.

                     (6)

                     Tās pašas 2030. gada energopatēriņa prognozes attiecas arī uz Regulas (ES) 2018/1999 6. un 29. pantu.

                     (7)

                     Saskaņā ar Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (6) 4. panta 3. punktu aktu piemērošanas pārtraukšanai, kas tiek fiksēta no noteikta datuma, ir jāiestājas tās dienas pēdējās stundas izbeigšanas brīdī, kura iekrīt minētajā datumā. Tādēļ šis lēmums būtu jāpiemēro no nākamās dienas pēc dienas, kad Apvienotajai Karalistei vairs nepiemēro Direktīvu 2012/27/ES un Regulu (ES) 2018/1999.

                     (8)

                     Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2012/27/ES un Regula (ES) 2018/1999.

                     (9)

                     Lai ļautu nekavējoties sagatavoties tam, ka Apvienotā Karaliste izstājas, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Direktīvas 2012/27/ES grozījumi
            Direktīvas 2012/27/ES 3. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

                  “5.   Katra dalībvalsts nosaka indikatīvu nacionālo energoefektivitātes devumu šīs direktīvas 1. panta 1. punktā minēto 2030. gadam izvirzīto Savienības mērķrādītāju sasniegšanā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (*1) 4. un 6. pantu. Nosakot minēto devumu, dalībvalstis ņem vērā, ka 2030. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1 128 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē un/vai 846 Mtoe enerģijas galapatēriņa izteiksmē. Dalībvalstis par minētajiem devumiem paziņo Komisijai savu integrēto nacionālo enerģijas un klimata plānu ietvaros, kā minēts Regulas (ES) 2018/1999 3. un 7. līdz 12. pantā un saskaņā ar minētajos pantos noteikto procedūru.

            2. pants
            Regulas (ES) 2018/1999 grozījumi
            Regulu (ES) 2018/1999 groza šādi:

                        1)

                        regulas 6. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

                           “1.   Nosakot, kāds būs dalībvalsts indikatīvais nacionālais energoefektivitātes devums attiecībā uz 2030. gadu un – nākamo nacionālo plānu gadījumā – katra nākamā perioda pēdējo gadu, kā paredzēts šīs regulas 4. panta b) punkta 1) apakšpunktā, katra dalībvalstis ņem vērā, ka saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 3. pantu Savienības 2020. gada enerģijas patēriņš nedrīkst pārsniegt 1 483 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē vai 1 086 Mtoe galapatēriņa enerģijas un Savienības pirmā 10 gadu perioda enerģijas patēriņš 2030. gadā nedrīkst pārsniegt 1 128 Mtoe primārās enerģijas un/vai 846 Mtoe galapatēriņa enerģijas izteiksmē.”;

                        2)

                        29. panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

                           “3.   Energoefektivitātes jomā, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija novērtē progresu, kas kopīgi panākts attiecībā uz to, lai 2030. gadā Savienības līmenī energopatēriņš nepārsniegtu 1 128 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē un 846 Mtoe enerģijas galapatēriņa izteiksmē saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES 3. panta 5. punktu.”

            3. pants
            Termiņi
            Šā lēmuma 1. un 2. pants neskar termiņus, kas noteikti Direktīvas (ES) 2018/2002 2. pantā un Regulas (ES) 2018/1999 59. pantā.

            4. pants
            Stāšanās spēkā un piemērošana

               1.   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2.   Lēmuma 1. un 2. pantu piemēro no nākamās dienas pēc dienas, no kuras Direktīva 2012/27/ES un Regula (ES) Nr. 2018/1999 vairs nav piemērojamas Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā.

            5. pants
            Adresāti
            Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

            Briselē, 2019. gada 19. martā

                  Eiropas Parlamenta vārdā –

                  priekšsēdētājs

               A. TAJANI

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               G. CIAMBA

            (1)  2019. gada 23. janvāra atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

            (2)  Eiropas Parlamenta 2019. gada 14. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2019. gada 4. marta lēmums.

            (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2002 (2018. gada 11. decembris), ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti (OV L 328, 21.12.2018., 210. lpp.).

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).

            (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1999 (2018. gada 11. decembris) par enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā pārvaldību un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 663/2009 un (EK) Nr. 715/2009, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/22/EK, 98/70/EK, 2009/31/EK, 2009/73/EK, 2010/31/ES, 2012/27/ES un 2013/30/ES, Padomes Direktīvas 2009/119/EK un (ES) 2015/652 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 328, 21.12.2018., 1. lpp.).

            (6)  Padomes Regula (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (1971. gada 3. jūnijs), ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamos noteikumus (OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.).


title: Eiropas Parlamenta Prezidija Lēmums (2019. gada 3. aprīlis) par īstenošanas noteikumiem par datu subjektu konkrētu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu pārsūtīšanu valsts iestādēm, ko veic Eiropas Parlaments kriminālizmeklēšanu vai finanšu izmeklēšanu sakarā

text:
                  13.5.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 163/1

         EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJA LĒMUMS
         (2019. gada 3. aprīlis)
         par īstenošanas noteikumiem par datu subjektu konkrētu tiesību ierobežojumiem saistībā ar personas datu pārsūtīšanu valsts iestādēm, ko veic Eiropas Parlaments kriminālizmeklēšanu vai finanšu izmeklēšanu sakarā
         (2019/C 163/01)
         EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJS,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (1) un jo īpaši tās 25. pantu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 25. panta 2. punktu,
         ņemot vērā atzinumu, ko 2019. gada 28. februārī sniedza Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, ar kuru notika apspriešanās saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 41. panta 2. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Eiropas Parlaments no valsts iestādēm, kas veic kriminālizmeklēšanas vai finanšu izmeklēšanas, saņem pieprasījumus pārsūtīt informāciju un administratīvu lietu un dokumentu kopijas.

                     (2)

                     Eiropas Parlamentam ir jāsniedz valsts iestādēm informācija un dokumenti, ko tās pieprasījušas, saskaņā ar lojālas sadarbības principu, kurš paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktā.

                     (3)

                     Pieprasītās informācijas un dokumentu pārsūtīšana valsts iestādēm var ietvert personas datus.

                     (4)

                     Priekšsēdētājs, ģenerālsekretārs vai viņu izraudzītie dienesti var pārsūtīt pieprasīto informāciju un dokumentus, un šādu pārsūtīšanu nolūkos viņi rīkojas kā pārziņi.

                     (5)

                     Šajā saistībā Eiropas Parlamentam ir pienākums ievērot attiecīgo datu subjektu pamattiesības, kā paredzēts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. panta 1. punktā, Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. panta 1. punktā un Regulā (ES) 2018/1725, jo īpaši tiesības tikt informētiem par apstrādi.

                     (6)

                     Tomēr Eiropas Parlamentam var nākties ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 4., 14. līdz 21., 35. un 36. panta piemērošanu attiecībā uz pārsūtīšanas darbību, lai aizsargātu jo īpaši valsts kriminālizmeklēšanu vai finanšu izmeklēšanu mērķi un konfidencialitāti.

                     (7)

                     Eiropas Parlamentam pirms jebkāda konkrēta ierobežojuma piemērošanas katrā gadījumā atsevišķi ir jāizvērtē ierobežojuma nepieciešamība un samērīgums, ņemot vērā riskus datu subjektu tiesībām un brīvībām; Eiropas Parlamentam ir jāsniedz pamatojums tam, kāpēc ierobežojumi ir noteikti nepieciešami un samērīgi demokrātiskā sabiedrībā un atbilst attiecīgo pamattiesību un brīvību būtībai,

               IR PIEŅĒMIS ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ierobežojumu priekšmets un piemērošanas joma

               1.   Šajā lēmumā ir paredzēti nosacījumi, saskaņā ar kuriem Eiropas Parlaments var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 4., 14. līdz 21., 35. un 36. panta piemērošanu saskaņā ar minētās regulas 25. panta 1. punkta b), e) un f) apakšpunktu, sniedzot valsts iestādēm informāciju un dokumentus, kurus tās pieprasa saistībā ar kriminālizmeklēšanām vai finanšu izmeklēšanām,.

               2.   Šis lēmums attiecas uz personas datu apstrādi, jo īpaši personas datu pārsūtīšanu, ko veic Eiropas Parlaments, lai sniegtu valsts iestādēm informāciju un dokumentus, kurus tās pieprasa saistībā ar kriminālizmeklēšanām vai finanšu izmeklēšanām.

               3.   Priekšsēdētājs, ģenerālsekretārs vai viņu izraudzītie dienesti var pārsūtīt pieprasīto informāciju un dokumentus, un šādu pārsūtīšanu nolūkā viņi rīkojas kā pārziņi.

               4.   Šis lēmums attiecas uz šādām personas datu kategorijām:

                           a)

                           identifikācijas dati;

                           b)

                           kontaktinformācija;

                           c)

                           profesionālie dati;

                           d)

                           finanšu dati;

                           e)

                           elektroniskā komunikācija;

                           f)

                           informācijas plūsmas dati;

                           g)

                           videonovērošanas dati;

                           h)

                           audioieraksti;

                           i)

                           dati par personu klātbūtni;

                           j)

                           visi citi dati saistībā ar konkrētās valsts iestāžu veiktās izmeklēšanas priekšmetu.

            2. pants
            Garantijas

               1.   Personas datus glabā drošā fiziskā un elektroniskā vidē, kas nepieļauj nelikumīgu piekļuvi vai datu pārsūtīšanu personām, kurām nav nepieciešamības zināt.

               2.   Pēc apstrādes beigām personas datus saglabā saskaņā ar piemērojamiem Eiropas Parlamenta noteikumiem (2).

               3.   Pirms jebkāda konkrēta ierobežojuma piemērošanas tā nepieciešamību un samērīgumu izvērtē saskaņā ar 9. pantu.

            3. pants
            Piemērojamie ierobežojumi

               1.   Ievērojot šā lēmuma 4. līdz 10. pantu, pārzinis var ierobežot Regulas (ES) 2018/1725 14. līdz 21., 35. un 36. panta piemērošanu, kā arī tās 4. panta piemērošanu, ciktāl tā noteikumi atbilst minētās regulas 14. līdz 21. pantā paredzētajām tiesībām un pienākumiem, ja minēto tiesību īstenošana apdraudētu valsts iestāžu veikto kriminālizmeklēšanu vai finanšu izmeklēšanu mērķi un konfidencialitāti.

               2.   Pārzinis veic ierakstu par ierobežojuma iemesliem un reģistrē tos saskaņā ar šā lēmuma 9. pantu.

            4. pants
            Informācijas sniegšana datu subjektiem

               1.   Eiropas Parlaments savā tīmekļa vietnē publicē datu aizsardzības paziņojumu, kurā visus datu subjektus informē par iespēju, ka viņu personas dati var tikt pārsūtīti saistībā ar Eiropas Parlamenta sadarbību ar valstu iestādēm attiecībā uz notiekošām kriminālizmeklēšanām vai finanšu izmeklēšanām, un par iespējamajiem viņu tiesību ierobežojumiem šajā sakarā. Informācijā norāda, kuras tiesības var tikt ierobežotas, šādu ierobežojumu iemeslus, to iespējamo ilgumu un iespējamos tiesību aizsardzības līdzekļus.

               2.   Ja iespējams, pārzinis bez liekas kavēšanās un vispiemērotākajā formātā tieši informē katru datu subjektu par viņa tiesībām attiecībā uz šādiem ierobežojumiem. Informācijā norāda, kuras tiesības var tikt ierobežotas, šādu ierobežojumu iemeslus, to iespējamo ilgumu un iespējamos tiesību aizsardzības līdzekļus.

            5. pants
            Tiesības tikt informētam

               1.   Ja pārzinis ierobežo tiesības uz informāciju, kā tās minētas Regulas (ES) 2018/1725 15. un 16. pantā, datu subjektus saskaņā ar minētās regulas 25. panta 6. punktu informē par galvenajiem iemesliem, kas ir pamatā ierobežojuma piemērošanai, kā arī par viņu tiesībām iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

               2.   Tomēr šādu informācijas sniegšanu par personas datu pārsūtīšanu valsts iestādēm un ierobežojuma piemērošanu var atlikt, izlaist vai atteikt saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktu, ja tādējādi ierobežojums vairs nebūtu iedarbīgs.

               3.   Ja pārzinis pilnībā vai daļēji atliek, izlaiž vai atsaka informācijas sniegšanu datu subjektiem šā panta 2. punkta nozīmē, viņš veic ierakstu par šādas rīcības iemesliem un reģistrē tos saskaņā ar 9. pantu.

            6. pants
            Datu subjektu piekļuves tiesības, tiesības labot datus, tiesības uz datu dzēšanu, tiesības ierobežot apstrādi, paziņošanas pienākums

               1.   Ja pārzinis pilnībā vai daļēji ierobežo datu subjektu tiesības piekļūt personas datiem, tiesības labot datus, tiesības uz datu dzēšanu vai tiesības ierobežot apstrādi, kā minēts Regulas (ES) 2018/1725 attiecīgi 17., 18., 19. un 20. pantā, kā arī paziņošanas pienākumu saskaņā ar Regulas 21. pantu, tas veic ierakstu par ierobežojuma iemesliem un reģistrē tos saskaņā ar šā lēmuma 9. pantu. Pārzinis savā atbildē uz pieprasījumu par piekļuvi, labošanu, dzēšanu un apstrādes ierobežošanu informē attiecīgo datu subjektu par ierobežojumu, kāds ticis piemērots, un par ierobežojuma galvenajiem iemesliem, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai vērsties Eiropas Savienības Tiesā.

               2.   Informācijas sniegšanu par 1. punktā minētā ierobežojuma iemesliem var atlikt, izlaist vai atteikt, ja tādējādi ierobežojums vairs nebūtu iedarbīgs.

               3.   Pārzinis veic ierakstu par atlikšanas, izlaišanas vai atteikuma iemesliem saskaņā ar 9. pantu.

               4.   Ja piekļuves tiesības tiek pilnībā vai daļēji ierobežotas, datu subjekts savas piekļuves tiesības izmanto ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja starpnieka palīdzību saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 6., 7. un 8. punktu.

            7. pants
            Datu subjekta informēšana par personas datu aizsardzības pārkāpumiem
            Ja pārzinis ierobežo datu subjekta tiesības saņemt paziņojumu par personas datu aizsardzības pārkāpumu atbilstīgi Regulas (ES) 2018/1725 35. pantam, tas veic ierakstu par šādas rīcības iemesliem un reģistrē tos saskaņā ar šā lēmuma 9. pantu.

            8. pants
            Elektronisko sakaru konfidencialitāte
            Ja pārzinis ierobežo Regulas (ES) 2018/1725 36. pantā minēto elektronisko sakaru konfidencialitāti, tas veic ierakstu par šādas rīcības iemesliem un reģistrē tos saskaņā ar šā lēmuma 9. pantu.

            9. pants
            Ierobežojumu nepieciešamības un samērīguma novērtēšana, ieraksta veikšana un reģistrēšana

               1.   Pirms jebkādu konkrētu ierobežojumu piemērošanas pārzinis novērtē ierobežojumu nepieciešamību un samērīgumu, ņemot vērā Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 2. punkta attiecīgos elementus. Minētais novērtējums ietver arī attiecīgo datu subjektu tiesībām un brīvībām radīto risku novērtējumu, proti. risku, ka viņu personas dati var tikt pārsūtīti bez viņu ziņas un piekrišanas un ka viņiem var būt liegts īstenot savas tiesības saskaņā ar minēto regulu. To dokumentē iekšējā novērtējuma paziņojumā un veic katrā gadījumā atsevišķi.

               2.   Pārzinis veic ierakstu par jebkura saskaņā ar šo lēmumu piemērota ierobežojuma iemesliem, tostarp par novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 1. punktam.
               Šajā nolūkā ierakstā norāda, kā datu subjekta tiesību īstenošana apdraudētu valsts iestāžu veikto kriminālizmeklēšanu vai finanšu izmeklēšanu mērķi un konfidencialitāti.

               3.   Ja pārzinis atbilstīgi Regulas (ES) 2018/1725 25. panta 8. punktam atliek, izlaiž vai atsaka informācijas sniegšanu datu subjektam par ierobežojuma piemērošanu, pārzinis attiecīgā gadījumā veic ierakstu par šādas rīcības iemesliem,

               4.   Ierakstu un attiecīgā gadījumā dokumentus, kuros ir ietverti pamatā esošie faktoloģiskie un juridiskie elementi, glabā centrālā reģistrā. Tos pēc pieprasījuma dara pieejamus Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

            10. pants
            Ierobežojumu ilgums

               1.   Ierobežojumus, kas minēti 3., 5., 6., 7. un 8. pantā, piemēro tik ilgi, kamēr pastāv ierobežojumus pamatojošie iemesli.

               2.   Ja 3., 5., 6., 7. un 8. pantā minētā ierobežojuma iemesli vairs nepastāv, pārzinis atceļ ierobežojumu un sniedz datu subjektam informāciju par galvenajiem ierobežojuma iemesliem. Vienlaikus pārzinis informē datu subjektu par iespēju jebkurā laikā iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam vai vērsties Eiropas Savienības Tiesā.

               3.   Pārzinis pārskata 3., 5., 6., 7. un 8. pantā minētā ierobežojuma piemērošanu reizi sešos mēnešos pēc tā pieņemšanas un attiecīgās procedūras noslēgumā.

            11. pants
            Datu aizsardzības speciālista veikta pārskatīšana

               1.   Datu aizsardzības speciālistu bez liekas kavēšanās informē par ikvienu datu subjektu tiesību ierobežošanas gadījumu saskaņā ar šo lēmumu. Datu aizsardzības speciālistam pēc pieprasījuma sniedz piekļuvi ierakstam un jebkuriem dokumentiem, kas ietver pamatā esošos faktoloģiskos un juridiskos elementus.

               2.   Datu aizsardzības speciālists var pieprasīt pārzinim veikt ierobežojuma pārskatīšanu. Datu aizsardzības speciālistu rakstveidā informē par pieprasītās pārskatīšanas iznākumu.

               3.   Visu informācijas apmaiņu ar datu aizsardzības speciālistu ieraksta atbilstīgā formā visā procedūras laikā saskaņā ar 1. un 2. punktu.

            12. pants
            Stāšanās spēkā
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.).

            (2)  Prezidija 2012. gada 2. jūlija lēmums attiecībā uz noteikumiem par dokumentu pārvaldību Eiropas Parlamentā.


Komisijas 23.04.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9311 - Berry Global Group, Inc. / RPC Group Plc) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 10.05.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9296 - Cadent Gas Limited / Macquarie Infrastructure and Real Assets (Europe) Limited / CIC Capital Corporation / IPP Investments LP / Dalmore Capital Limited / Alianz Infrastructure Luxembourg I S.à.r.l.) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 07.05.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9326 - Saudi Aramco Retail Company / Total Marketing Services SA / Tasheelat Marketing Company / Sahl Transportation Company) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 15.03.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9270 - VINCI Airports / GATWICK AIRPORT) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 07.05.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9279 - EPH / Uniper France) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 03.05.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9284 - BillerudKorsnäs Venture AB / ALPLA Holding GmbH / ecoXpac A/S) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


Komisijas 07.05.2019. Lēmums, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.9351 - DIF Management B.V / Macquarie / Green Investment Group Limited / Covanta Holding Corporation) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/762 (2019. gada 13. maijs), ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)

text:
                  14.5.2019

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 125/18

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2019/762
         (2019. gada 13. maijs),
         ar ko groza Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
         ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2014. gada 15. aprīlī pieņēma Lēmumu 2014/219/KĀDP (1) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali).

                     (2)

                     Padome 2019. gada 21. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/312 (2), ar kuru pagarina EUCAP Sahel Mali un paredz tai atsauces summu līdz 2021. gada 14. janvārim.

                     (3)

                     Padome 2018. gada 25. jūnijā secinājumos par Sāhelu/Mali uzsvēra, ka “ir svarīgi reģionalizēt KDAP Sāhelā ar mērķi vajadzības gadījumā stiprināt civilo un militāro atbalstu pārrobežu sadarbībai, reģionālās sadarbības struktūrām, jo īpaši G5 Sāhelas struktūrām, un G5 valstu spējas un līdzatbildību nolūkā risināt drošības problēmas reģionā”.

                     (4)

                     Mauritānijas Islāma Republikas ārlietu ministrs 2019. gada 15. februārī atzinīgi novērtēja paredzēto EUCAP Sahel Mali izvietošanu, lai atbalstītu Sāhelas G5 un Mauritānijas valsts spējas.

                     (5)

                     Padome 2019. gada 18. februārī apstiprināja Vienoto civilmilitāro operāciju koncepciju attiecībā uz KDAP darbības reģionalizāciju Sāhelā.

                     (6)

                     Tādēļ Lēmums 2014/219/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza.

                     (7)

                        EUCAP Sahel Mali tiks īstenota situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu 2014/219/KĀDP groza šādi:

                        1)

                        lēmuma 2. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

                           “3.   EUCAP Sahel Mali, neskarot savu galveno uzdevumu Mali, sekmē KDAP darbības Sāhelā reģionalizāciju, sekmējot Sāhelas G5 valstu iekšējo drošības spēku sadarbspējas un koordinācijas uzlabošanu, kā arī atbalstot pārrobežu sadarbību, atbalstot reģionālās sadarbības struktūras un sekmējot Sāhelas G5 valstu spēju uzlabošanu. EUCAP Sahel Mali var veikt šīs darbības Sāhelas G5 valstīs. Šajā nolūkā EUCAP Sahel Mali Sāhelas G5 valstīm savu līdzekļu un spēju robežās sniedz apmācību, konsultācijas un citu īpašu atbalstu pēc attiecīgās valsts lūguma un ņemot vērā drošības situāciju.

                           4.   Lai sasniegtu savu mērķi, EUCAP Sahel Mali darbojas saskaņā ar stratēģiskajām operācijas norādēm, kuras definētas krīzes pārvarēšanas koncepcijā, ko Padome apstiprināja 2014. gada 17. martā, un kuras izvērstas Padomes apstiprinātajos operatīvās plānošanas dokumentos, tostarp Vienoto civilmilitāro operāciju koncepciju par KDAP darbības reģionalizāciju Sāhelā. Par katru jaunu darbību jaunā Sahēlas G5 valstī pirms tās uzsākšanas informē politikas un drošības komiteju.”;

                        2)

                        lēmuma 14. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
                        “Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai no 2019. gada 1. marta līdz 2021. gada 14. janvārim segtu ar EUCAP Sahel Mali saistītos izdevumus, ir EUR 68 150 000,00”;

                        3)

                        lēmuma 14.a pantu aizstāj ar šādu:

                           “1.   EUCAP Sahel Mali sistēmā izveido reģionālu padomdevēju un koordinācijas vienību (RPKV).

                           2.   RPKV iekļauj EUCAP Sahel Mali piesaistīto personālu un iekšējās drošības un aizsardzības ekspertus, kuri atrodas Savienības delegācijās Burkinafaso, Čadā, Mali, Mauritānijā un Nigērā. RPKV pakāpeniski pārceļ personālu no Bamako uz Nuakšotu saskaņā ar 7. punktu un ņemot vērā drošības situāciju.

                           3.   Ciešā sadarbībā ar ES delegācijām un ar esošajām KDAP misijām Sāhelā RPKV mērķi ir šādi:

                                       a)

                                       veicināt Savienības situācijas apzināšanos saistībā ar Sāhelas G5 valstu drošības un aizsardzības vajadzībām un trūkumiem, kas attiecas uz reģionālo pārrobežu sadarbību un skar drošības problēmjautājumus;

                                       b)

                                       atbalstīt Sāhelas G5 struktūras un valstis, lai uzlabotu reģionālo sadarbību un operatīvās spējas aizsardzības un drošības jomā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, cilvēktiesībām un ES stratēģisko pieeju attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību, ko Padome izklāstījusi savos 2018. gada 10. decembra secinājumos;

                                       c)

                                       atvieglot Savienības KDAP misiju Sāhelā rīkoto apmācību, konsultāciju un cita īpaša atbalsta sniegšanu Sāhelas G5 valstīm, jo īpaši rīkojot apmācības kursus šo valstu drošības un aizsardzības apmācību dalībniekiem.

                           4.   Iekšējās drošības un aizsardzības eksperti apkopo informāciju, kas attiecas uz drošības un aizsardzības jautājumiem viņu uzņēmējvalstīs. Šādu informāciju un attiecīgā gadījumā ieteikumus viņi sniedz RPKV vadītājam. Viņi pienācīgi informē tās vietas Savienības delegācijas vadītāju, kur viņi atrodas.

                           5.   Civilās operācijas komandieris PDK politiskā uzraudzībā un stratēģiskā vadībā un AP vispārējā pakļautībā īsteno RPKV stratēģisko vadību un kontroli. Atkāpjoties no 6. panta 1. punkta, RPKV vadītājs atrodas civilās operācijas komandiera tiešā pakļautībā un darbojas saskaņā ar viņa norādījumiem. RPKV vadītājs dod norādījumus visam RKV personālam.

                           6.   Piemērojot 6. panta 2.–4. punktu un 11. pantu, RPKV personāls ir pakļauts misijas vadītājam, neskarot šā panta 7. punktu.

                           7.   EUCAP Sahel Mali noslēdz vajadzīgās administratīvās vienošanās ar Savienības delegācijām Burkinafaso, Čadā, Mali, Mauritānijā un Nigērā par tās personālam sniedzamo atbalstu.
                           Minētās administratīvās vienošanās jo īpaši:

                                       a)

                                       nodrošina loģistikas un drošības atbalstu, kas EUCAP Sahel Mali personāla locekļiem, jo īpaši RPKV, vajadzīgs savu uzdevumu veikšanai;

                                       b)

                                       paredz, ka delegāciju vadītāji pārrauga EUCAP Sahel Mali personāla locekļus, jo īpaši RPKV, savās attiecīgajās Savienības delegācijās, jo īpaši, lai pildītu savu rūpības pienākumu, nodrošinātu piemērojamo drošības prasību ievērošanu un iesaistītos disciplīnas kontroles darbā, un šie personāla locekļi viņus pienācīgi informē par savām darbībām;

                                       c)

                                       paredz, ka delegāciju vadītājiem ir jānodrošina, lai EUCAP Sahel Mali personāla locekļiem, jo īpaši RPKV, ja viņi atrodas Savienības delegācijā, būtu tādas pašas privilēģijas un imunitāte, kas piešķirtas personālam attiecīgajā Savienības delegācijā.”

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2019. gada 13. maijā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               F. MOGHERINI

            (1)  Padomes Lēmums 2014/219/KĀDP (2014. gada 15. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 113, 16.4.2014., 21. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/312 (2019. gada 21. februāris), ar kuru groza un pagarina Lēmumu 2014/219/KĀDP par Eiropas Savienības KDAP misiju Mali (EUCAP Sahel Mali) (OV L 51, 22.2.2019., 29. lpp.).