title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/611 (2018. gada 19. aprīlis), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2016/849 par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku

text:
               20.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 101/70

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/611
   (2018. gada 19. aprīlis),
   ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2016/849 par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2016. gada 27. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/849 (1), kurā tā noteica ierobežojošus pasākumus pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (KTDR).

               (2)

               KTDR turpina savas kodolprogrammas un ballistisko raķešu programmas, pārkāpjot savas saistības, kuras ir izklāstītas vairākās ANO Drošības padomes rezolūcijās. Minētās programmas daļēji tiek finansētas, izmantojot līdzekļu un saimniecisko resursu nelikumīgus pārskaitījumus.

               (3)

               Četras personas, kas nodrošināja tādu aktīvu vai līdzekļu pārskaitījumus, ar kuriem varētu sniegt finansiālu ieguldījumu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmās, būtu jāpievieno personu un vienību sarakstam, kas izklāstīts Lēmuma (KĀDP) 2016/849 II pielikumā.

               (4)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmuma (KĀDP) 2016/849 II pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma (KĀDP) 2016/849 II pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 19. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/849 (2016. gada 27. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku un ar ko atceļ Lēmumu 2013/183/KĀDP (OV L 141, 28.5.2016., 79. lpp.).

      PIELIKUMS
      Lēmuma (KĀDP) 2016/849 II pielikumu groza šādi:

                  1)

                  II sadaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:“II.   Personas un vienības, kas sniedz finansiālus pakalpojumus vai nodrošina aktīvu vai līdzekļu pārskaitījumus, ar kuriem varētu sniegt ieguldījumu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmās”;

                  2)

                  II sadaļas apakšsadaļā “A. Personas” pievieno šādus ierakstus:

                              Vārds, uzvārds

                              Pieņemts vārds

                              Identifikācijas informācija

                              Sarakstā iekļaušanas datums

                              Pamatojums

                              “9.

                                 KIM Yong Nam

                                 KIM Yong-Nam, KIM Young-Nam, KIM Yong-Gon

                              Dzimšanas datums: 2.12.1947.
                              Dzimšanas vieta: Sinuju, KTDR

                              20.4.2018.

                              Ekspertu grupa Kim Yong Nam identificējusi kā Galvenā izlūkošanas biroja aģentu; minēto biroju Apvienoto Nāciju Organizācija ir iekļāvusi sarakstā. Ekspertu grupa viņu un viņa dēlu Kim Su Gwang identificējusi kā personas, kas ir iesaistījušās maldinošas finanšu prakses modelī, ar kuru varētu sniegt ieguldījumu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmās. Kim Yong Nam ir atvēris dažādus norēķinu kontus un krājkontus Savienībā un savā diplomāta darbības laikā ir bijis iesaistīts dažādos lielos bankas pārskaitījumos uz bankas kontiem Savienībā vai uz kontiem ārpus Savienības, tostarp uz kontiem, kas atvērti uz dēla Kim Su Gwang vai vedeklas Kim Kyong Hui vārda.

                              10.

                                 DJANG Tcheul Hy

                              Dzimšanas datums: 11.5.1950.
                              Dzimšanas vieta: Kangwon

                              20.4.2018.

                                 DJANG Tcheul Hy kopā ar vīru KIM Yong Nam, dēlu KIM Su Gwang un vedeklu KIM Kyong Hui ir bijusi iesaistīta maldinošas finanšu prakses modelī, ar kuru varētu sniegt ieguldījumu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmās. Viņai piederēja vairāki bankas konti Savienībā, kurus viņas dēls KIM Su Gwang atvēra uz viņas vārda. Viņa bija iesaistīta arī vairākos bankas pārskaitījumos no savas vedeklas KIM Kyong Hui kontiem uz bankas kontiem ārpus Savienības.

                              11.

                                 KIM Su Gwang

                                 KIM Sou-Kwang, KIM Sou-Gwang, KIM Son-Kwang, KIM Su-Kwang, KIM Soukwang

                              Dzimšanas datums: 18.8.1976.
                              Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR
                              Diplomāts KTDR vēstniecībā Baltkrievijā

                              20.4.2018.

                              Ekspertu grupa KIM Su Gwang identificējusi kā Galvenā izlūkošanas biroja aģentu; minēto biroju Apvienoto Nāciju Organizācija ir iekļāvusi sarakstā. Ekspertu grupa viņu un viņa tēvu KIM Yon Nam identificējusi kā personas, kas ir iesaistījušās maldinošas finanšu prakses modelī, ar kuru varētu sniegt ieguldījumu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmās. KIM Su Gwang ir atvēris daudzus bankas kontus vairākās dalībvalstīs, arī uz ģimenes locekļu vārda. Savā diplomāta darbības laikā viņš ir bijis iesaistīts dažādos lielos bankas pārskaitījumos uz bankas kontiem Savienībā vai uz kontiem ārpus Savienības, tostarp uz kontiem, kas atvērti uz viņa sievas KIM Kyong Hui vārda.

                              12.

                                 KIM Kyong Hui

                              Dzimšanas datums: 6.5.1981.
                              Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR

                              20.4.2018.

                                 KIM Kyong Hui kopā ar vīru Kim Su Gwang, vīra tēvu KIM Yong Nam un vīramāti DJANG Tcheul Hy ir bijusi iesaistīta maldinošas finanšu prakses modelī, ar kuru varētu sniegt ieguldījumu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmās. Viņa saņēma vairākus bankas pārskaitījumus no sava vīra KIM Su Gwang un sava vīra tēva KIM Yong Nam un pārskaitīja naudu uz kontiem ārpus Savienības uz sava vai savas vīramātes DJANG Tcheul Hy vārda.”


title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/612 (2016. gada 7. aprīlis) par valsts atbalstu SA.28876 – 2012/C (ex CP 202/2009), ko Grieķija īstenojusi attiecībā uz Pirejas konteineru termināla ostu (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 1978) (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               20.4.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 101/73

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/612
   (2016. gada 7. aprīlis)
   par valsts atbalstu SA.28876 – 2012/C (ex CP 202/2009), ko Grieķija īstenojusi attiecībā uz Pirejas konteineru termināla ostu

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 1978)

   (Autentisks ir tikai teksts grieķu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Komisija 2015. gada 23. martā pieņēma galīgo lēmumu (1) (“galīgais lēmums”), kurā tā secināja, ka Grieķija, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu, ir nelikumīgi īstenojusi nesaderīgus atbalsta pasākumus par labu uzņēmumam Piraeus Container Terminal S.A (“PCT”), kā arī tā mātes uzņēmumam un kreditoram Cosco Pacific Limited (“Cosco”), un uzdeva atcelt un atgūt attiecīgos atbalsta pasākumus.

               (2)

               Grieķija 2015. gada 2. jūnijā pārsūdzēja galīgo lēmumu Eiropas Savienības Vispārējā tiesā.

         2.   PASĀKUMA SĪKS APRAKSTS

   2.1.   Galīgais lēmums

               (3)

               Komisija 2009. gadā saņēma sūdzības par vairākiem fiskālajiem pasākumiem, kas ar Likumu Nr. 3755/2009 (“likums”) piešķirti Pirejas ostas daļas koncesijas turētājam Cosco un tā meitasuzņēmumam PCT
                   (2). Šie atbrīvojumi attiecas uz sākotnējo koncesiju, kas piešķirta 2008. gadā. Komisija 2012. gada 11. jūlijā sāka oficiālu izmeklēšanas procedūru, kurā apšaubīja šos nodokļa atbrīvojumus (“lēmums par procedūras sākšanu”) (3). Komisija 2015. gada 23. martā pabeidza lietas oficiālo izmeklēšanu un secināja, ka šie pasākumi ir nelikumīgs un nesaderīgs valsts atbalsts (4):

                           —

                           atbrīvojums no ienākuma nodokļa par uzkrātajiem procentiem līdz dienai, kad sāk darboties III piestātne,

                           —

                           tiesības uz PVN pārmaksas atmaksu neatkarīgi no līguma priekšmeta pabeigšanas stadijas; jēdziena “kapitālieguldījumu prece” noteikšana PVN noteikumu nolūkā; tiesības uz kavējuma procentiem no pirmās dienas, sākot ar 60. dienu pēc PVN atmaksas pieprasījuma,

                           —

                           zaudējumu pārnešana bez jebkādiem ierobežojumiem laikā,

                           —

                           izvēle starp trim nolietojuma metodēm attiecībā uz ieguldījumu izmaksām par II piestātnes rekonstrukciju un III piestātnes izbūvi,

                           —

                           atbrīvojums no zīmognodevas attiecībā uz aizdevuma līgumiem un visiem papildlīgumiem par projekta finansēšanu,

                           —

                           atbrīvojums no nodokļiem, zīmognodevas, iemaksām un visām tiesībām par labu valstij vai trešām personām attiecībā uz līgumiem starp aizdevuma līgumu kreditoriem, kuru ietvaros tiek nodoti pienākumi un no tiem izrietošās tiesības,

                           —

                           atbrīvojums no zīmognodevas par jebkuru kompensāciju, ko Pirejas ostas pārvalde (“PPA”) izmaksājusi PCT atbilstīgi koncesijas līgumam, kas neietilpst PVN kodeksa darbības jomā,

                           —

                           aizsardzība saskaņā ar ārvalstu ieguldījumu īpašo aizsardzības režīmu.

               (4)

               Šajā pašā lēmumā Komisija secināja, ka Grieķija nepiešķīra valsts atbalstu, atbrīvojot PCT no noteikumiem par piespiedu atsavināšanu (5).

         2.2.   Izvērtējamais pasākums: atbrīvojums no zīmognodevas par kompensācijām, ko

         PPA

      izmaksājusi

         PCT

       (6)

               (5)

               Attiecībā uz atbrīvojumu no zīmognodevas par kompensācijām, ko PPA izmaksājusi PCT, galīgajā lēmumā Komisija secināja, ka šis pasākums rada selektīvu priekšrocību PCT, jo tas atbrīvo uzņēmumu no zīmognodevas samaksas gadījumā, ja: a) PPA būtu jāmaksā kompensācija tādēļ, ka ir aktivizēta koncesijas līguma klauzula par līgumsodu, un b) PPA maksātu citu veidu kompensāciju, piemēram, par kaitējumu saistībā ar koncesijas līgumu vai starptautisku līguma pārkāpšanu (7).

               (6)

               Jo īpaši attiecībā uz PPA samaksāto kompensāciju saistībā ar koncesijas līguma klauzulas par līgumsodu aktivizēšanu (t. i., a) punkts iepriekšējā apsvērumā) Komisija secināja, ka PCT sniegtā priekšrocība bija atbrīvojums no fiksētas zīmognodevas (8) samaksas šādos gadījumos. Šā secinājuma pamatā bija apsvērums, ka atbilstīgi vispārpiemērojamam režīmam, proti, Zīmognodevu kodeksam (9), kas interpretēts Apkārtrakstā Nr. 44/1987, par šāda līguma, kam piemēro PVN, papildlīguma aktivizēšanu ir jāmaksā fiksētā zīmognodeva (10).

               (7)

               Tomēr Vispārējā tiesā iesniegtajā pieteikumā par galīgā lēmuma atcelšanu Grieķija norādīja, ka fiksētā zīmognodeva vispārīgi ir atcelta kopš 2001. gada (11), t. i., pirms ar Likumu Nr. 3755/2009 tika ieviesti attiecīgie atbrīvojumi par labu PCT.

         3.   PASĀKUMA NOVĒRTĒJUMS

               (8)

               Administratīvās procedūras laikā, kuras rezultātā tika pieņemts galīgais lēmums, Grieķijas iestādes nepievērsa Komisijas uzmanību faktam, ka fiksētā zīmognodeva kopš 2001. gada ir atcelta, pamatojoties uz Likuma Nr. 2873/2000 25. pantu. Grieķijas iestādes ne reizi neminēja šo faktu, lai gan ar lēmumu par procedūras sākšanu tika sākta oficiāla izmeklēšanas procedūra, kas paredzēta LESD 108. panta 2. punktā, attiecībā uz PCT atbrīvojumu no zīmognodevas kopumā (tostarp no fiksētās un proporcionālās zīmognodevas), kas PCT tika piešķirts, pamatojoties uz likuma 2. panta 10. punktu (12). Tāpēc, pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju galīgā lēmuma pieņemšanas brīdī, Komisijai bija tiesības secināt, ka ar likuma 2. panta 10. punktu PCT tika piešķirts nesaderīgs valsts atbalsts, atbrīvojot to no fiksētās un proporcionālās zīmognodevas par kompensāciju, ko PPA izmaksājusi PCT atbilstīgi koncesijas līgumam (13).

               (9)

               Lai gan Grieķijas iestādes ar kavēšanos (14) informēja Komisiju par fiksētās zīmognodevas vispārējo atcelšanu, Komisija, rīkojoties saskaņā ar labas pārvaldības principiem, tomēr vēlas grozīt galīgo lēmumu, lai pilnībā atspoguļotu pašreizējo situāciju, lai arī tai nav pienākuma grozīt minēto lēmumu. Konkrēti, ņemot vērā Likuma Nr. 2873/2000 25. pantu, Komisijai vairs nav iemesla uzskatīt, ka atbrīvojums saskaņā ar likuma 2. panta 10. punktu sniedz priekšrocību PCT gadījumā, ja PPA maksā kompensāciju PCT tādēļ, ka ir aktivizēta koncesijas līguma klauzula par līgumsodu. Saskaņā ar noteikumiem, kas vispārīgi tiek piemēroti šāda veida kompensācijas maksājumam, Likuma Nr. 3755/2009 pieņemšanas brīdī nebija pienākuma maksāt zīmognodevu. Tāpēc attiecīgais atbrīvojums no zīmognodevas nepiešķir selektīvu priekšrocību PCT, un tādējādi šajā lietā tas nav valsts atbalsts.

               (10)

               Tā kā Komisija saņēma šo informāciju tikai pēc tam, kad tā bija pieņēmusi galīgo lēmumu šajā lietā, Komisija, ievērojot labas publiskās pārvaldes principu, tagad nolemj grozīt 2015. gada 23. marta lēmumu attiecībā uz šo konkrēto pasākuma priekšrocību. Galīgais lēmums nekādā veidā nav grozīts attiecībā uz PCT atbrīvojumu no (proporcionālās) zīmognodevas, kas parasti būtu jāmaksā par citu veidu kompensāciju, ko izmaksājusi PPA (t. i., saskaņā ar b) punktu šā lēmuma (5)apsvērumā).

         4.   SECINĀJUMS

               (11)

               Komisija attiecīgi ir nolēmusi, ka Grieķija nav piešķīrusi valsts atbalstu PCT kā atbrīvojumu no zīmognodevas samaksas gadījumā, ja PPA maksā kompensāciju PCT tādēļ, ka ir aktivizēta koncesijas līguma klauzula par līgumsodu. Tādējādi Komisija groza 2015. gada 23. marta lēmumu attiecībā uz šo pasākuma aspektu. Visi pārējie minētā lēmuma secinājumi paliek nemainīgi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma lietā SA.28876 attiecībā uz Pirejas konteineru termināla ostu & Cosco Pacific Limited (OV L 269, 15.10.2015., 93. lpp.) 1. panta 7. punktam pievieno šādu otro teikumu:

      “šis pasākums neattiecas uz kompensāciju PCT, kas maksājama tādēļ, ka ir aktivizēta klauzula par līgumsodu koncesijas līgumā, attiecībā uz kuru jebkurā gadījumā zīmognodeva nav jāmaksā;”.

   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

      Briselē, 2016. gada 7. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Margrethe VESTAGER

      (1)  OV L 269, 15.10.2015., 93. lpp.

      (2)  Sk. galīgā lēmuma 10.–19. apsvērumu.

      (3)  OV C 301, 5.10.2012., 55. lpp.

      (4)  Sk. galīgā lēmuma 1. pantu.

      (5)  Sk. galīgā lēmuma 2. pantu.

      (6)  Likuma Nr. 3755/2009 2. panta 10. punkts.

      (7)  Sk. galīgā lēmuma 195.–209. apsvērumu un jo īpaši 202.–205. apsvērumu.

      (8)  Sk. galīgā lēmuma 201.–203. apsvērumu.

      (9)  Prezidenta 1931. gada 28. jūlija dekrēts, OV A 239, 1931.

      (10)  Sk. galīgā lēmuma 197. apsvērumu.

      (11)  Saskaņā ar Likuma Nr. 2873/2000 25. pantu.

      (12)  Sk. lēmuma par procedūras sākšanu 4.2.3.8. iedaļu (194.–203. apsvērumu).

      (13)  Sk. arī spriedumu lietā C-390/06 Nuova Agricast, EU:C:2008:224, 54. punkts.

      (14)  Pirmoreiz Vispārējā tiesā iesniegtajā pieteikumā par galīgā lēmuma atcelšanu.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/702 (2018. gada 8. maijs) par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 2721)

text:
               14.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 118/7

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/702
   (2018. gada 8. maijs)
   par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 2721)

   (Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. panta 6. punktu,
   tā kā:
   I.   FAKTI UN PROCEDŪRA

               (1)

               Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2015/826 (1) tika apstiprināti tie Dānijas valsts noteikumi par kālija nitrīta E 249 un nātrija nitrīta E 250 (nitrīti) pievienošanu gaļas produktiem, kuri ietverti 2013. gada 27. maija Rīkojumā Nr. 542 par pārtikas piedevām pārtikas produktos (BEK nr 542 af 27.5.2013. (tilsætningbekendtgørelsen), offentliggørelsesdato: 31.5.2013, Fødevareministeriet), ko Dānija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta 4. punktu paziņojusi Komisijai ar 2014. gada 25. novembra vēstuli. Šie valsts noteikumi tika apstiprināti līdz 2018. gada 22. maijam.

               (2)

               Nitrītu līmeņi un citi nosacījumi to izmantošanai gaļas produktos ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1333/2008 (2).

               (3)

               Lēmums (ES) 2015/826 nosaka, ka Dānijai būtu jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai šāda piemērošana cilvēka veselībai varētu izraisīt nepieļaujamu risku.

               (4)

               Ar 2017. gada 10. novembra vēstuli Dānija Komisijai paziņoja, ka vēlas joprojām piemērot no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 atšķirīgus valsts noteikumus par nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos. Savu paziņojumu Dānija pamatoja, iesniedzot informāciju, kurā ietilpst Dānijas Tehniskās universitātes Valsts pārtikas institūta (DTU) dati par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, analīzi par nitrītu saturu gaļas produktos, botulisma izplatību un atjaunināts riska novērtējums.

         1.   SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTI

   1.1.   LESD 114. PANTA 4. UN 6. PUNKTS

               (5)

               LESD 114. panta 4. punktā paredzēts: “Ja pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome, tikai Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to atstāšanai spēkā.”

               (6)

               Saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu Komisija sešu mēnešu laikā pēc tam, kad šāds paziņojums iesniegts, attiecīgos valsts noteikumus apstiprina vai noraida, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībai starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

         1.2.   REGULA (EK) Nr. 1333/2008

               (7)

               Saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem vispārīgajiem principiem pārtikas piedevu var apstiprināt, ja pēc tās pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība, ja tā ir pieņemama veselības apsvērumu aspektā un ja tās izmantošana nemaldina patērētājus.

               (8)

               Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības saraksts ar pārtikas piedevām, ko tās teritorijā atļauts lietot pārtikas produktos, un šo piedevu lietošanas nosacījumi. Pārtikas piedevu statusā tirgū laist un, ievērojot Savienības sarakstā norādītos lietošanas nosacījumus, pārtikas produktos izmantot var tikai Savienības sarakstā iekļautas pārtikas piedevas.

               (9)

               Nitrītus gaļas produktiem pievieno jau vairākas desmitgades, cita starpā, lai, tos kombinējot ar citiem faktoriem, panāktu gaļas produktu, jo īpaši konservētu (“cured”) gaļas produktu, iekonservēšanu un mikrobioloģisko drošumu, jo nitrīti cita starpā kavē dzīvībai bīstamā botulisma izraisītājas baktērijas Clostridium botulinum vairošanos. Vienlaikus ir atzīts, ka nitrīti gaļas produktos var veicināt nitrozamīnu veidošanos, no kuriem daži savukārt ir atzīti par kancerogēniem. Tādēļ šīs jomas tiesību aktu mērķis ir panākt līdzsvaru starp nitrozamīnu veidošanās risku, ko rada nitrītu pievienošana gaļas produktiem, no vienas puses, un, no otras puses, nitrītu radīto aizsargefektu pret baktēriju, jo īpaši botulisma izraisītāju, vairošanos.

               (10)

               Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 8.3. kategorijā “Gaļas produkti” ir noteikti kālija nitrīta (E 249) un nātrija nitrīta (E 250) maksimālie daudzumi, ko atļauts pievienot ražošanas laikā. Maksimālais pievienotais daudzums lielākajai daļai gaļas produktu parasti ir 150 mg/kg, bet sterilizētiem gaļas produktiem – 100 mg/kg. Nedaudziem noteiktiem konservētiem (cured) gaļas produktiem, kurus konkrētās dalībvalstīs gatavo pēc tradicionālas metodes, maksimālais daudzums ir 180 mg/kg.

               (11)

               Vispārīgā likuma izņēmums paredzēts Regulā (EK) Nr. 1333/2008, II pielikuma E daļa, 8.3.4. pārtikas kategorijā: “tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro īpašus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem”, norādot maksimālos atlieku daudzumus attiecībā uz noteiktiem norādītiem tradicionāli konservētiem (cured) gaļas produktiem, kurus ražo ar tradicionāliem ražošanas paņēmieniem. Dažādām šādu produktu grupām piemēro maksimālos pieļaujamos atlieku daudzumus 50 mg/kg, 100 mg/kg un 175 mg/kg, piemēram, Wiltshire bekonam, tikai apsālot konservētam (“cured”) bekonam un tiem līdzīgiem produktiem 175 mg/kg, savukārt Wiltshire šķiņķim un tam līdzīgiem produktiem 100 mg/kg.

               (12)

               Maksimālie atlieku daudzumi vispārīgajam noteikumam – piemērot maksimālos pievienotos daudzumus – ir izņēmums. Maksimālos daudzumus piemēro tikai specifiskiem produktiem, kurus tradicionāli ražo noteiktās dalībvalstīs un kuriem ražošanas procesa īpatnību dēļ nav iespējams regulēt gaļā absorbētās konservēšanas sāls ievades daudzumu. Lai varētu identificēt “līdzīgus produktus” un noteikt, uz kuriem produktiem attiecināt dažādos maksimāli pieļaujamos daudzumus, regulā ir aprakstīts šo specifisko produktu ražošanas process.

               (13)

               Regulā (EK) Nr. 1333/2008 paredzēto maksimālo daudzumu pamatā ir Pārtikas Zinātniskās komitejas (turpmāk “SCF”) 1990. gada (3) un 1995. gada (4) atzinums, kā arī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “EFSA”) 2003. gada 26. novembra atzinums (5). Līdz ar norādījumu, ka sterilizētos gaļas produktos atļauts pievienot līdz 100 mg/kg nitrītu, savukārt citos gaļas produktos – 150 mg/kg, maksimālie pievienošanai atļautie daudzumi atspoguļo šajos zinātniskajos atzinumos minētos diapazonus. Ņemot vērā lielo (konservētu (cured)) gaļas produktu un to ražošanas metožu daudzveidību Eiropas Savienībā, Savienības likumdevējs atzīst, ka attiecīgo nitrīta daudzumu katram produktam noteikt nav iespējams.

         2.   PAZIŅOTIE VALSTS NOTEIKUMI

               (14)

               Valsts noteikumi, ko 2017. gada 10. novembrī paziņojusi Dānija, ir 2015. gada 4. septembra Rīkojums Nr. 1044 par piedevām pārtikas produktos (BEK nr 1044 af 4.9.2015., Udskriftsdato:25.9.2017., Fødevareministeriet). Minētais rīkojums groza 2013. gada 27. maija Rīkojumu Nr. 542, kas Komisijai iepriekš paziņots un vērtēts Lēmuma (ES) 2015/826 kontekstā.

               (15)

               Rīkojums Nr. 1044 paredz, ka nitrītus (E 249–250) gaļas produktos drīkst izmantot, tikai ievērojot tā 3. pielikuma nosacījumus. Minētajā pielikumā norādītās pārtikas produktu grupas atbilst Regulas (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām II pielikuma sarakstā norādītajām pārtikas grupām un aizstāj no tās izrietošos lietojumus:

                           Pārtikas produkts

                           Pievienotais nitrītu daudzums (mg/kg)

                           8.3.1.
                           Termiski neapstrādāti gaļas produkti

                           Kopā 60 mg/kg,
                           taču fermentētās salami desās kopā 100 mg/kg.

                           8.3.2.
                           Termiski apstrādāti gaļas produkti

                           Kopā 60 mg/kg,
                           pilnīgi vai daļēji konservētos produktos kopā 150 mg/kg.

                              Rullepølse (gaļas ruletes desā) kopā 100 mg/kg.
                           Tradicionālajās dāņu kotletītēs un aknu pastētē 0 mg/kg.

                           8.3.4.
                           Tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro īpašus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem

                           Kopā 60 mg/kg,
                           taču Wiltshire bekonam līdzīgā bekonā un līdzīgos produktos kopā 150 mg/kg.
                           Tradicionālajā konservētajā (cured) šķiņķī (spegeskinke) un līdzīgos produktos 150 mg/kg.

               (16)

               Tātad daudzu veidu gaļas produktiem piemēro zemāko maksimālo nitrītu (E249 un E250) daudzumu 60 mg/kg, turpretim ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 noteiktās maksimālās robežvērtības ir 100 vai 150 mg/kg.

         3.   PROCEDŪRA

               (17)

               Ar 2017. gada 10. novembra vēstuli Dānija Komisijai paziņoja, ka vēlas joprojām piemērot no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 atšķirīgus valsts noteikumus par nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos. Savu paziņojumu Dānija pamatoja, iesniedzot informāciju, kurā ietilpst Dānijas Valsts pārtikas institūta (DTU) dati par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, analīzi par nitrītu saturu gaļas produktos, botulisma izplatību un atjaunināts riska novērtējums.

               (18)

               Komisija par šo paziņojumu publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (6), lai Dānijas noteikumus un pieprasījumam sniegto pamatojumu darītu zināmus pārējām ieinteresētajām personām. Ar 2018. gada 28. marta vēstuli Komisija par paziņojumu informēja arī citas dalībvalstis un deva tām iespēju 30 dienu laikā par šo jautājumu iesniegt komentārus. Šajā termiņā Komisija saņēma komentārus no Kipras.
               Kipra neiebilst Dānijas lūgumam uzturēt stingrākus valsts noteikumus par nitrītu izmantošanu gaļas produktos un atzīst Dānijas nostāju, ka lūgtie noteikumi ir nepieciešami sabiedrības veselības aizsargāšanai. Kipra lūgumu var akceptēt ar nosacījumu, ka šie noteikumi nebūs šķērslis tirdzniecībai vai nesamērīgs šķērslis iekšējā tirgus darbībai un iespējama diskriminācija pret citās dalībvalstīs ražotiem produktiem, kurus tirgo Dānijā.

         4.   NITRĪTU ATKĀRTOTA IZVĒRTĒŠANA

               (19)

               Komisijas Regula (ES) Nr. 257/2010 (7) prasīja, lai EFSA no jauna novērtētu, cik kaitīgi kālija nitrīts (E 249) un nātrija nitrīts (E 250) ir kā pārtikas piedevas. Šīs atkārtotās izvērtēšanas vajadzībām EFSA pārbaudīja SCF un savus agrākos atzinumus, ja tādi ir, sākotnējo dokumentāciju, ieinteresētā(-o) tirgus dalībnieka(-u) un/vai jebkādas citas ieinteresētas personas iesniegtos datus un datus, ko darījušas pieejamas Komisija un dalībvalstis, kā arī apzināja jebkādu būtisku literatūru, kas publicēta kopš katras pārtikas piedevas pēdējā izvērtējuma.

               (20)

               Aģentūrai EFSA tika iesniegti dati par gaļas produktu patēriņu, eksponētību nitrītiem, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos, ko Dānija sniedza, pamatojot savu iepriekšējo paziņojumu (8), lūdzot tos ņemt vērā atkārtotajā nekaitīguma izvērtēšanā.

               (21)

                  EFSA2017. gada 15. jūnijā sniedza zinātnisku atzinumu par kālija nitrīta (E 249) un nātrija nitrīta (E 250) atkārtotu izvērtēšanu (9). EFSA par pieļaujamo diennakts devu (PDD) noteica 0,07 mg nitrīta jonu uz kg ķermeņa svara dienā un ir aplēsusi, ka eksponētība nitrītam, kuru rada tā lietošana par pārtikas piedevu, nevienā lietotāju grupā nepārsniedz šo PDD, izņemot bērnus, kur vērojama neliela pārsniegšana augstākajā procentilē. Ja ņem vērā visus nitrīta uztureksponētības avotus kopā (pārtikas piedevas, dabisku klātbūtni un piesārņojumu), tad vidējas eksponētības gadījumā PDD tiktu pārsniegta zīdaiņiem, maziem bērniem un bērniem, bet vislielākās eksponētības gadījumā – visās vecuma grupās. Par pārtikas piedevām izmantoti nitrīti bija aptuveni 17 % (diapazonā 1,5–36,0 %) no kopējās ekspozīcijas.

               (22)

                  EFSA turklāt secināja, ka eksponētība endogēniem nitrozamīniem nerada lielas bažas. Kas attiecas uz eksponētību eksogēniem nitrozamīniem, EFSA, balstoties uz rezultātiem, kas gūti sistemātiskā pārskatīšanā, kuras nolūks bija novērtēt sakarību starp nitrīta pievienošanu gaļas produktiem un dažu lielas toksikoloģiskas bažas raisošu gaistošu nitrozamīnu veidošanos, secināja, ka N-nitrozosavienojumus, kas radušies no likumīgi atļautā daudzumā pievienota nitrīta, nav iespējams skaidri atšķirt no tādiem, kas pārtikas matricē jau radušies bez nitrīta pievienošanas. Tāpēc tika aprēķināta vispārējā ekspozīcija, kura gan nav saistīta vienīgi ar nitrīta izmantošanu par pārtikas piedevu. Zināmas bažas raisīja visu vecuma grupu iedzīvotāju (izņemot gados vecākus cilvēkus) vispārējā eksponētība eksogēniem nitrozamīniem.

               (23)

               Visbeidzot, EFSA apstiprināja pierādījumus par N-nitrozodimetilamīna priekšformu saikni ar kolorektālo vēzi un dažus pierādījumus, pirmkārt, par uztura nitrītu saikni ar kuņģa vēzi un, otrkārt, pārstrādātā gaļā esošu nitrītu un nitrātu kombinācijas saikni ar kolorektālo vēzi.

         5.   KOMISIJAS VEIKTĀ PĀRRAUDZĪBA

               (24)

               2014. gadā Komisija pabeidza teorētisku pētījumu, kura mērķis bija pārraudzīt ES nitrītu noteikumu īstenošanu dalībvalstīs. Pētījuma pamatā bija atbildes uz visām dalībvalstīm iesniegtu anketu. Tas atklāja, ka nesterilizētiem gaļas produktiem ar dažiem izņēmumiem nitrītus parasti pievieno daudzumā, kas nesasniedz ES atļauto maksimālo daudzumu, taču pārsniedz Dānijas līmeņus. Ziņojums secināja, ka jāturpina pētīt spēkā esošo maksimālo nitrītu daudzumu pārskatīšanas iespēja.

               (25)

               Tāpēc Komisija sāka ad hoc pētījumu par nitrītu izmantošanu nozarē dažādu kategoriju gaļas produktiem. Šis 2016. gadā pabeigtais pētījums secināja, ka maksimālos nitrītu daudzumus, kas patlaban atļauti ES tiesību aktos, ir iespējams pārskatīt.

               (26)

               Kopsakarā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikto maksimālo nitrītu līmeņu potenciālu pārskatīšanu Komisijai jāņem vērā kopā ar dalībvalstīm veiktā teorētiskā pētījuma secinājumi, ad hoc pētījums par nitrītu izmantošanu nozarē, EFSA veiktā atkārtotā izvērtēšana un Dānijas iesniegtie dati.

         II.   NOVĒRTĒJUMS

   1.   PIEŅEMAMĪBA

               (27)

               Saskaņā ar LESD 114. panta 4. un 6. punktu pēc tam, kad pieņemts saskaņošanas pasākums, dalībvalsts LESD 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai vides vai darba vides aizsargāšanas labad drīkst atstāt spēkā savus stingrākos valsts noteikumus, ja vien tā šos noteikumus dara Komisijai zināmus un ja Komisija minētos pasākumus apstiprina.

               (28)

               Dānijas paziņojums attiecas uz valsts noteikumiem, kas attiecībā uz kālija nitrītu (E 249) un nātrija nitrītu (E 250) atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas noteikumiem. Spēkā esošie Dānijas noteikumi būtībā bija spēkā jau laikā, kad minētos maksimālos daudzumus sākotnēji noteica ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/52/EK (10).

               (29)

               Dānijas Rīkojums Nr. 1044 atļauj nitrītus gaļas produktiem pievienot, tikai nepārsniedzot konkrētus pievienotus daudzumus. Atkarībā no konkrētajiem produktiem šie maksimālie daudzumi ir 0 mg/kg, 60 mg/kg, 100 mg/kg vai 150 mg/kg, un noteiktiem produktiem tie ir mazāki par Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem daudzumiem. Turklāt atšķirībā no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 Dānijas noteikumi neparedz nekādus tādus izņēmumus no principa, pēc kura attiecībā uz nitrītiem nosaka maksimālos pievienotos daudzumus, kas neļautu tirgū laist noteiktus tradicionāli ražotus gaļas produktus no citām dalībvalstīm.

               (30)

               Tāpēc Dānijas noteikumi ir stingrāki par Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikumiem, jo vairākiem produktu veidiem tie nosaka mazākus maksimālos pievienotos daudzumus (bieži vien 60 mg/kg), turklāt neļauj noteiktus tradicionālus gaļas produktus tirgū laist uz maksimālo atlieklīmeņu pamata.

               (31)

               Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņojumam tika pievienots apraksts ar pamatojumu, kas saistīts ar vienu vai vairākiem LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, šajā gadījumā – aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību. Dānijas Vides un pārtikas ministrijas memorands un atjaunināts riska novērtējums, ko sniedzis Dānijas Valsts pārtikas institūts(DTU), piedāvā papildu informāciju par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem un analīzi par nitrītiem Dānijas tirgū pieejamajos gaļas produktos, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos.

               (32)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Dānijas iesniegtais pieteikums uz atļauju saglabāt spēkā valsts noteikumus attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļas produktos atbilst LESD 114. panta 4. punktam.

         2.   IEGUVUMU NOVĒRTĒJUMS

               (33)

               Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu un 6. punkta pirmo daļu Komisijai ir jāpārliecinās, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dod iespēju dalībvalstij atstāt spēkā savus noteikumus, kuri atkāpjas no minētajā pantā paredzētā Savienības saskaņošanas pasākuma.

               (34)

               Konkrētāk, Komisijai jānovērtē, vai valsts noteikumi ir pamatojami ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, vai tiem ir sakars ar vides vai darba vides aizsardzību un vai tie paredz tikai tādus pasākumus, kas vajadzīgi likumīgā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu tai jāverificē, vai valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un vai tie nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

               (35)

               Jānorāda, ka, ņemot vērā LESD 114. panta 6. punktā noteikto termiņu, Komisijai, pārbaudot, vai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņotie valsts pasākumi ir pamatoti, jāievēro pamatojums, ko paziņojumā sniegusi dalībvalsts. Pierādīšanas pienākums piekrīt dalībvalstij, kura iesniegusi lūgumu saglabāt valsts pasākumus.

               (36)

               Tomēr, ja Komisijai ir informācija, kuras dēļ varētu rasties vajadzība pārskatīt Savienības saskaņošanas pasākumu, no kura atkāpjas paziņotie valsts noteikumi, tā var šo informāciju ņemt vērā paziņoto valsts noteikumu vērtēšanā.

         2.1.   DĀNIJAS NOSTĀJA

               (37)

               Dānija apgalvo, ka tās tiesību akti nodrošina augstāku cilvēka veselības un dzīvības aizsardzības līmeni, jo tajos attiecībā uz nitrītiem noteikti mazāki maksimālie pievienotie daudzumi, nekā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1333/2008, un tie neļauj laist tirgū tradicionālus gaļas produktus, attiecībā uz kuriem nav iespējams noteikt ievades daudzumus. Dānija norāda, ka tās normas noteiktas, pilnīgi ievērojot SCF 1990. gada un 1995. gada atzinumu, un uzskata, ka šīs normas attaisno arī EFSA2003. gada 26. novembra atzinums un novērtējums, ko Dānija sniegusi par pašu jaunāko EFSA2017. gada 15. jūnija paziņojumu.

               (38)

               Dānija uzskata, ka kopumā zinātniskais novērtējums pierāda, ka a) nitrītu un nitrātu lietojums būtu iespējami jāsamazina, izmantojot diferencētus daudzumus, kas atbilst ar dažādiem produktiem saistītajām tehniskajām vajadzībām, b) nitrītu un nitrātu lietošanā būtu jāreglamentē pievienotie daudzumi, nevis atlieku daudzumi un c) nepieciešamo iekonservēšanu var panākt, izmantojot EFSA (2003) ieteiktos daudzumus. Šajā ziņā Dānija uzskata, ka tās noteikumi sistemātiski atbilst minētajiem ieteikumiem, savukārt Regula (EK) Nr. 1333/2008 tieši attiecībā uz nitrītiem neatbilst.

               (39)

               Dānija vērtē, ka bažas par nitrītu lietošanu daudzumos, kas atļauti ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008, visvairāk saistās ar palielināto nitrozamīnu veidošanās risku. Pretēji nesenajam EFSA atzinumam Dānija uzskata, ka gan gaistošu, gan negaistošu nitrozamīnu veidošanās ir atkarīga no pievienoto nitrītu daudzuma, savukārt EFSA šādu saikni atzīst tikai attiecībā uz pēdējo minēto. Ir zinātniski pierādīts, ka daudzi gaistošie nitrozamīni ir kancerogēni un genotoksiski, un jaunākie epidemioloģiskie pētījumi min saikni starp gaļas produktu patēriņu un dažādu vēža formu attīstību. Tas palīdz pamatot ierobežojumus nitrītu izmantošanā par piedevām. Dānija arī norāda, ka neliela robeža līdz PDD ir maziem bērniem, kas saskaņā ar pašreizējiem aprēķiniem par Dānijas iedzīvotāju patēriņu nitrītiem ir eksponēti visvairāk.

               (40)

               Dānija arī uzsver, ka tās noteikumi piemēroti daudzus gadus un ka to dēļ nekad nav radušās problēmas ar attiecīgo produktu iekonservēšanu. Turklāt Dānijā, salīdzinot ar citām ES dalībvalstīm, botulisms ir relatīvi rets un kopš 1980. gada nav reģistrēts neviens saslimšanas gadījums, ko būtu izraisījusi gaļas produktu lietošana uzturā. Dānija norāda, ka kopš 2006. gada valstī nav reģistrēts neviens botulisma gadījums. Tādējādi joprojām tiek uzskatīts, ka Dānijas noteikumi par nitrītu izmantošanu gaļas produktos nodrošina visaptverošu aizsardzību pret saindēšanos ar pārtiku.

               (41)

               Dānijas Pārtikas, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas memorands sniedz papildu datus par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrātiem, kā arī analīzi par nitrītiem Dānijas tirgū pieejamajos gaļas produktos.

               (42)

               Pēc Dānijas iestāžu ziņām, jaunāko datu, proti, 2012. un 2014. gada, salīdzinājums, liecina, ka iedzīvotāji gaļas produktus, arī aukstos uzgriežamos, kam pievienoti nitrīti, patērē vairāk. Tas saskan ar tendenci kopš 2000. gada un liecina, ka dāņi arvien vairāk saskaras ar nitrītiem gaļas produktos, no kuriem lielai daļai ir zemā nitrītu robežvērtība 60 mg/kg.

               (43)

               Attiecībā uz tirdzniecību Dānija secina, ka pārskatīšanas periodā īpašie Dānijas noteikumi nav nelabvēlīgi ietekmējuši atsevišķo produktu importu uz Dāniju, parādot, ka, izņemot datus par Vāciju (11), imports no 2013. gada līdz 2016. gadam audzis par apmēram 5 %. Balstoties uz gaļas produktu nitrītu satura analīzi, Dānija apgalvo, ka uz Dāniju importētie produkti nesatur vairāk nitrīta, kā Dānijas produkti.

               (44)

               Tāpēc Dānija uzskata par likumīgu saglabāt tādus valsts noteikumus par nitrītu izmantošanu gaļas produktos, kas ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 1333/2008 prasības. Pēc Dānijas ieskata, tās saskaņā ar Lēmumu (ES) 2015/826 veiktā pārraudzība liecina, ka iepriekš vērā ņemtie veselības apsvērumi joprojām ir svarīgi. Visbeidzot, tā apgalvo, ka pieejamie dati liecina, ka Dānijas noteikumi nav šķērslis attiecīgo produktu tirdzniecībai.

         2.2.   DĀNIJAS NOSTĀJAS IZVĒRTĒJUMS
   2.2.1.
         Pamatojums saskaņā ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem

               (45)

               Dānijas tiesību aktu mērķis ir salīdzinājumā ar Regulā (EK) Nr. 1333/2008 paredzētajiem maksimāli pieļaujamajiem daudzumiem augstākā līmenī panākt cilvēka veselības un dzīvības aizsardzību pret eksponētību nitrītiem un iespējamo nitrozamīnu veidošanos gaļas produktos, noteiktiem gaļas produktiem nosakot mazākus maksimālos pievienotos nitrīta daudzumus un neļaujot laist tirgū produktus, kuriem var noteikt tikai maksimālos atlieku daudzumus.

               (46)

               Vērtējot, vai Dānijas tiesību akti tiešām ir pietiekami un nepieciešami šā mērķa sasniegšanai, jāņem vērā vairāki faktori. Proti, ir jāpanāk līdzsvars starp diviem veselības riskiem, no kuriem viens ir nitrozamīnu klātbūtne gaļas produktos un otrs – gaļas produktu mikrobioloģiskais drošums. Mikrobioloģiskais drošums ir ne tikai vienkārša tehnoloģiska vajadzība, bet arī ļoti svarīgs veselības aspekts. Lai gan ir atzīts, ka nitrītu daudzums gaļas produktos ir jāierobežo, mazāks nitrītu daudzums gaļā nenozīmē, ka automātiski paaugstināsies cilvēku veselības aizsardzība. Vispiemērotākais nitrītu daudzums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, kuri ir apstiprināti attiecīgajos SCF un EFSA atzinumos, piemēram, sāls pievienošana, mitrums, pH, produkta glabāšanas laiks, higiēna, temperatūras regulācija u. c.

               (47)

               Komisijai jāizvērtē Dānijas likumdevēju konkrētā izvēle un pieredze, kas gūta, piemērojot šos noteikumus, kuri ir jau ilgi bijuši spēkā. Ņemot vērā Dānijas iesniegtos rādītājus par saindēšanos ar pārtiku un jo īpaši par botulisma gadījumiem, Dānija ir pierādījusi, ka, piemērojot savus tiesību aktus, tai līdz šim izdevies gūt apmierinošus rezultātus. Kopumā šie dati liecina, ka ar Dānijas tiesību aktos noteiktajiem maksimālajiem daudzumiem ir pieticis, lai nodrošinātu Dānijā pašlaik ražoto gaļas produktu un pašlaik izmantoto ražošanas metožu mikrobioloģisko drošumu.

               (48)

               Atšķirībā no Regulas (EK) Nr. 1333/2008, kas noteiktiem tradicionāli konservētiem (cured) gaļas produktiem nosaka maksimālos atlieku līmeņus ražošanas procesa beigās, Dānijas normas principam, pēc kura attiecībā uz nitrītiem nosaka maksimālos pievienotos daudzumus, neparedz nekādus izņēmumus. Tas attiecas arī uz sālījumā konservētiem (cured) gaļas produktiem, kuriem absorbēto konservējamās sāls ievades daudzumu parasti nav iespējams kontrolēt. Saskaņā ar iesniegtajiem datiem Dānija nitrītu pievienošanu sālījumā konservētiem gaļas produktiem monitorē, ņemot paraugus iespējami tuvu ražošanas vietai, lai iegūtu pēc iespējas reālistiskāku priekšstatu par pievienoto nitrīta daudzumu. Divās inspicēšanas kampaņās pie gaļas mazumtirgotājiem gūtie rezultāti liecina, ka Dānijā noteiktie ierobežojumi tomēr bija pārsniegti gandrīz 35 % sālījumā konservētas gaļas paraugu 2014. gadā, savukārt 19 % paraugu – 2016. gadā. Tāpēc Dānijas iestādes gaļas mazumtirgotājiem sniedz papildu norādījumus par noteikumiem un faktoriem, kas būtiski ietekmē nitrīta absorbēšanos konservēšanā ar sālījumu (curing). Tas turpmāk būtu jāapseko un jāpārrauga, lai Dānija attiecībā uz šiem produktiem var apstiprināt valsts noteikumu atbilstību un tātad pietiekamību.

               (49)

               Komisija norāda, ka Dānijas tiesību akti, kas sader ar Savienības zinātnisko institūciju attiecīgajiem zinātniskajiem atzinumiem, balstās uz maksimālo pievienoto vērtību regulēšanu, un respektē šajos atzinumos minēto pievienotā nitrīta daudzuma diapazonu, proti, 50–150 mg/kg. Vienlaikus Dānija, ņemot vērā Dānijā vairāk izplatītos gaļas produktu veidus un biežāk izmantotās ražošanas metodes, īpašām gaļas produktu grupām salīdzinājumā ar regulu ir noteikusi konkrētākus maksimālos pievienotos daudzumus.

               (50)

               Turklāt ir jāņem vērā, ka pēc Dānijas sniegtās informācijas lielākajai daļai Dānijas iedzīvotāju uzturā lietoto gaļas produktu pašlaik piemēro robežvērtību 60 mg/kg, kas varētu būt jāaizstāj ar robežvērtību 100 vai 150 mg/kg. Lai gan dāņu ražotājiem, tāpat kā citu dalībvalstu ražotājiem, nav uzlikts pienākums nitrītu daudzumus, ko tie patlaban pievieno ražotajiem produktiem, paaugstināt līdz Regulā (EK) Nr. 1333/2008 minētajiem maksimālajiem daudzumiem, nevar izslēgt, ka Dānijas iedzīvotāju faktiskā eksponētība nitrītiem paaugstināsies.

               (51)

               Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka var uz laiku apmierināt lūgumu paziņotos pasākumus joprojām saglabāt spēkā, to pamatojot ar sabiedrības veselības aizsardzību Dānijā.

         2.2.2.
         Patvaļīgas diskriminācijas, dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības slēptu ierobežojumu vai iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

   2.2.2.1.   Patvaļīgas diskriminācijas neesība

               (52)

               No LESD 114. panta 6. punkta izriet, ka Komisijai jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas judikatūru, lai izvairītos no diskriminēšanas, līdzīgas situācijas nedrīkst izskatīt dažādos veidos un dažādas situācijas nedrīkst izskatīt vienā veidā.

               (53)

               Dānijas valsts tiesību aktus piemēro gan vietējiem produktiem, gan produktiem, kas ražoti citās dalībvalstīs. Kamēr nav pierādīts pretējais, var secināt, ka valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis.

         2.2.2.2.   Slēptu tirdzniecības ierobežojumu neesība

               (54)

               Tādi valsts pasākumi, ar kuriem ražojumu lietošanu ierobežo lielākā mērā nekā ar Savienības regulu, parasti būtu tirdzniecības šķērslis, jo attiecīgajā dalībvalstī noteikta lietošanas aizlieguma dēļ tajā būtu aizliegts laist tirgū ražojumus, ko likumīgi laiž tirgū un lieto pārējā Savienības teritorijā. LESD 114. panta 6. punkta priekšnosacījumu mērķis ir novērst, ka ar minētā panta 4. un 5. punkta kritērijiem pamatotus ierobežojumus piemērotu nepiemērotu iemeslu dēļ un ka faktiski tie būtu ekonomiski pasākumi, kas kavē ražojumu importēšanu no citām dalībvalstīm, proti, ierobežojumi, kas netieši aizsargā valsts vietējos ražojumus.

               (55)

               Ņemot vērā to, ka citādi saskaņotā jomā Dānijas noteikumi stingrākus standartus attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem nosaka arī citu dalībvalstu uzņēmumiem, tie varētu nozīmēt slēptu tirdzniecības ierobežošanu vai šķērsli iekšējā tirgus darbībai. Tomēr ir atzīts, ka LESD 114. panta 6. punkts ir jāsaprot tā, ka apstiprināt nedrīkst tikai tādus valsts pasākumus, kuri iekšējā tirgus darbībai rada nesamērīgus šķēršļus. Šajā sakarā Dānija ir iesniegusi skaitļus, kas liecina, ka izraudzītu gaļas produktu imports no citām dalībvalstīm 1994.–2016. gadā ir audzis, bet 2013.–2016. gadā bijis stabils.

               (56)

               Nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi faktiski būtu paredzēti valsts vietējo ražojumu aizsardzībai, tāpēc var secināt, ka tie nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

         2.2.2.3.   Šķēršļu neesība iekšējā tirgus darbībai

               (57)

               Šo nosacījumu nevar interpretēt tādā veidā, ka tas neļauj apstiprināt nevienu valsts pasākumu, kurš varētu ietekmēt iekšējā tirgus darbību. Ikviens valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma, kura mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība, būtībā ir pasākums, kurš varētu ietekmēt iekšējo tirgu. Tādēļ, lai LESD 114. pantā noteiktā procedūra būtu noderīga arī turpmāk, jēdziens “šķērslis iekšējā tirgus darbībai” LESD 114. panta 6. punkta kontekstā ir jāsaprot kā nesamērīga ietekme uz izvirzīto mērķi.

               (58)

               Ņemot vērā, ka Dānijas valdība atsaucas uz to, ka mazāka eksponētība nitrītiem gaļas produktos labvēlīgi ietekmē veselību un ka, pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, šķiet, ka tirdzniecība vispār netiek ietekmēta vai tiek ietekmēta tikai pavisam nedaudz, Komisija uzskata, ka Dānijas paziņotos noteikumus var uz laiku atstāt spēkā, pamatojoties uz mērķi aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību un ņemot vērā, ka tie nav nesamērīgi un tādējādi nerada šķērsli iekšējā tirgus darbībai LESD 114. panta 6. punkta nozīmē.

               (59)

               Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija uzskata, ka nosacījums par šķēršļu neradīšanu iekšējā tirgus darbībai ir izpildīts.

         2.2.3.
         Termiņš

               (60)

               Iepriekš minētie secinājumi balstās uz pašlaik pieejamo informāciju, un jo īpaši uz informāciju, kas liecina, ka Dānija, pat attiecībā uz nitrītu pievienošanu atsevišķu veidu gaļas produktiem nosakot mazākus maksimālos daudzumus, ir sekmīgi kontrolējusi botulismu, turklāt neradot nesamērīgus tirdzniecības traucējumus.

               (61)

               Cits svarīgs faktors ir gaļas produktu patēriņa apjoms Dānijā, kura dēļ Regulas (EK) Nr. 1333/2008 piemērošana Dānijas iedzīvotāju eksponētību nitrītiem un attiecīgi arī nitrozamīniem varētu palielināt.

               (62)

               Dānijai būtu jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai šāda piemērošana cilvēka veselībai varētu izraisīt nepieļaujamu risku. Ievāktajos datos galvenā uzmanība būtu īpaši jāveltī botulisma kontrolēšanai un atbilstībai Dānijas valsts noteikumiem par nitrītiem, jo īpaši attiecībā uz sālījumā konservētiem gaļas produktiem. Turklāt Dānijai būtu jāturpina vākt datus par gaļas produktu importu no citām dalībvalstīm. Dānijai tiek izvirzīta prasība ievāktos datus ik pēc diviem gadiem no šā lēmuma pieņemšanas dienas darīt zināmus Komisijai.
               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts noteikumus iepriekš minētajā apjomā var apstiprināt uz trīs gadu termiņu.

         III.   SECINĀJUMS

               (63)

               Ņemdama vērā iepriekš minētos apsvērumus un arī Kipras komentārus par Dānijas iestāžu iesniegto paziņojumu, Komisija atzīst, ka 2017. gada 14. novembrī saņemto Dānijas lūgumu saglabāt spēkā valsts noteikumus par nitrītu pievienošanu, kuri ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikumi, var apmierināt uz trim gadiem no šā lēmuma pieņemšanas datuma. Dānijai joprojām būtu jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai šāda piemērošana cilvēka veselībai varētu izraisīt nepieļaujamu risku,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu tiek apstiprināti Dānijas Karalistes ar 2017. gada 10. novembra vēstuli Komisijai paziņotie uz nitrītu pievienošanu gaļas produktiem attiecināmie valsts noteikumi, kas ietverti 2015. gada 4. septembra Rīkojumā Nr. 1044 par pārtikas piedevām pārtikas produktos (BEK nr. 1044 af 4.9.2015., Udskriftsdato:25.9.2017., Fødevareministeriet.
   2. pants
   Šis lēmums zaudē spēku 2021. gada 8. maijā.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

      Briselē, 2018. gada 8. maijā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Vytenis ANDRIUKAITIS

      (1)  Komisijas 2015. gada 22. maija Lēmums (ES) 2015/826 par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem (OV L 130, 28.5.2015., 10. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.).

      (3)  Opinion on nitrates and nitrites, sniegts 1990. gada 19. oktobrī, European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (twenty-sixth series), 21. lpp.

      (4)  Opinion on nitrates and nitrites, sniegts 1995. gada 22. septembrī, European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (thirty eighth series), 1. lpp.

      (5)  Opinion of the Scientific Panel on Biological Hazards on a request from the Commission related to the effects of Nitrites/Nitrates on the Microbiological Safety of Meat Products, The EFSA Journal (2003) 14, 1. lpp.

      (6)  OV C 114, 28.3.2018., 11. lpp.

      (7)  Komisijas 2010. gada 25. marta Regula (ES) Nr. 257/2010, ar ko izveido programmu, lai atkārtoti novērtētu pārtikas piedevas, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (OV L 80, 26.3.2010., 19. lpp.).

      (8)  Dānijas 2014. gada 25. novembra paziņojuma vēstule Komisijai.

      (9)  EFSA Journal (2017) 15(6), 4786.

      (10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/52/EK, ar ko groza Direktīvu 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un Direktīvu 94/35/EK par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (OV L 204, 26.7.2006., 10. lpp.).

      (11)  Dānija Komisiju informēja, ka attiecībā uz konservētas cūkgaļas (bekona) importu no Vācijas memorandā ir kļūda un ka bekona importā no Vācijas uz Dāniju nekas daudz nemainās.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/706 (2018. gada 14. maijs), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
               14.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               LI 118/3

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/706
   (2018. gada 14. maijs),
   ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/145/KĀDP (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (1), un jo īpaši tā 3. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Lēmumu 2014/145/KĀDP.

               (2)

               Pēc Krievijas Federācijas rīkotajām Krievijas prezidenta vēlēšanām nelikumīgi anektētajā Krimā un Sevastopolē Padome uzskata, ka piecas personas būtu jāiekļauj tādu personu, vienību un struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kā izklāstīts Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā.

               (3)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Šā lēmuma pielikumā norādītās personas pievieno sarakstam, kas iekļauts Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 14. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

      PIELIKUMS
      Šādas personas pievieno personu sarakstam, kas iekļauts Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā:

                     Vārds, tēvavārds, uzvārds

                     Identifikācijas informācija

                     Pamatojums

                     Sarakstā iekļaušanas datums

                     “162.

                        Inna Nikolayevna GUZEYEVA

                     (Инна Николаевна ГУЗЕЕВА)

                        Inna Nikolayevna GUZEEVA

                        (Инна Николаевна ГУЗЕЕВА)

                        Inna Mykolayivna HUZIEIEVA

                     (Iнна Миколаївна ГУЗЄЄВА)

                     Dzimšanas datums: 20.5.1971.
                     Dzimšanas vieta: Krima
                     Adrese: Simferopol, Lisnevka, 83 Kievskaya str., apt. 67,

                     Krimas vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja vietniece. Pildot šos pienākumus, viņa piedalījās Krievijas prezidenta 2018. gada 18. marta vēlēšanu rīkošanā nelikumīgi anektētajā Krimā un Sevastopolē un tādējādi aktīvi atbalstīja un īstenoja politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

                     14.5.2018.

                     163.

                        Natalya Ivanovna BEZRUCHENKO /

                        Natalia Ivanovna BEZRUCHENKO

                     (Наталья Ивановна БЕЗРУЧЕНКО)

                        Nataliya Ivanivna BEZRUCHENKO

                     (Наталія Iванівна БЕЗРУЧЕНКО)

                     Dzimšanas datums: 22.8.1979.
                     Dzimšanas vieta: Simferopol, Krima
                     Adrese: Autonomous Republic of Crimea, Gresovskoe, 5-A Kryzhizhanovskogo str, apt 64

                     Krimas vēlēšanu komisijas sekretāre. Pildot šos pienākumus, viņa piedalījās Krievijas prezidenta 2018. gada 18. marta vēlēšanu rīkošanā nelikumīgi anektētajā Krimā un Sevastopolē un tādējādi aktīvi atbalstīja un īstenoja politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

                     14.5.2018.

                     164.

                        Aleksandr Yurevich PETUKHOV /

                        Aleksandr Yurievich PETUKHOV

                     (Александр Юрьевич ПЕТУХОВ)

                        Oleksandr Yuriyovych PIETUKHOV

                     (Олександр Юрійович ПЄТУХОВ)

                     Dzimšanas datums: 17.7.1970.

                     Sevastopoles vēlēšanu komisijas priekšsēdētājs. Pildot šos pienākumus, viņš piedalījās Krievijas prezidenta 2018. gada 18. marta vēlēšanu rīkošanā nelikumīgi anektētajā Krimā un Sevastopolē un tādējādi aktīvi atbalstīja un īstenoja politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

                     14.5.2018.

                     165.

                        Miroslav Aleksandrovich POGORELOV

                     (Мирослав Александрович ПОГОРЕЛОВ)

                        Myroslav Oleksandrovych POHORIELOV

                     (Мирослав Олександрович ПОГОРЄЛОВ)

                     Dzimšanas datums: 7.6.1968.

                     Sevastopoles vēlēšanu komisijas priekšsēdētāja vietnieks. Pildot šos pienākumus, viņš piedalījās Krievijas prezidenta 2018. gada 18. marta vēlēšanu rīkošanā nelikumīgi anektētajā Krimā un Sevastopolē un tādējādi aktīvi atbalstīja un īstenoja politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

                     14.5.2018.

                     166.

                        Anastasiya Nikolayevna KAPRANOVA

                     (Анастасия Николаевна КАПРАНОВА)

                        Anastasiya Mykolayivna KAPRANOVA

                     (Анастасія Миколаївна КАПРАНОВА)

                     Dzimšanas datums: 1964. gads (iespējams – 21. aprīlis)

                     Sevastopoles vēlēšanu komisijas sekretāre. Pildot šos pienākumus, viņa piedalījās Krievijas prezidenta 2018. gada 18. marta vēlēšanu rīkošanā nelikumīgi anektētajā Krimā un Sevastopolē un tādējādi aktīvi atbalstīja un īstenoja politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

                     14.5.2018.”


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/712 (2018. gada 14. maijs), ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2016/2382, ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK)

text:
               15.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 119/37

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/712
   (2018. gada 14. maijs),
   ar kuru groza Lēmumu (KĀDP) 2016/2382, ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu, 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               2016. gada 21. decembrī Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/2382 (1), ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK).

               (2)

               2017. gada 13. novembrī Padome pieņēma secinājumus par drošību un aizsardzību ES globālās stratēģijas kontekstā.

               (3)

               2017. gada 20. novembrī Padome pieņēma secinājumus par kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Noturība, novēršana un aizsardzība: veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību”.

               (4)

               2018. gada 6. februārī EDAK Vadības komiteja vienojās, ka EDAK būtu jāuzņemas atbildība izveidot kiberjomas izglītības, apmācības, izvērtēšanas un mācību (ETEE) platformu, atzīmējot arī nepieciešamību nodrošināt papildināmību ar citiem Savienības centieniem un iniciatīvām.

               (5)

               Lai gan EDAK personālu galvenokārt veido norīkotie darbinieki, dažos kiberdrošības apmācības vadītāju amatos varētu būt nepieciešams iecelt līgumdarbiniekus, lai varētu ātri izveidot kiberjomas ETEE platformu, ja netiek atrasts neviens valstu eksperts.

               (6)

               Tādēļ būtu jānosaka jauna finanšu atsauces summa laikposmam no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim.

               (7)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2016/2382,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu (KĀDP) 2016/2382 groza šādi:

               1)

               lēmuma 3. pantam pievieno šādu apakšpunktu:

                           “k)

                           nodrošināt dalībvalstu un Savienības administrācijas ar zinošu personālu, kas pārzina Savienības politiku, iestādes, procedūras un paraugpraksi kiberdrošības un kiberaizsardzības jomā.”;

               2)

               lēmuma 4. panta 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

                           “h)

                           kiberlietu izpratnes un paaugstināta līmeņa kursus, tostarp KDAP misiju un operāciju atbalstam.”;

               3)

               lēmuma 13. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                           “c)

                           gadījumā, ja administratīvā un finanšu eksperta amatam vai kiberdrošības apmācības vadītāja amatiem neviens valsts eksperts nav atrasts, – no līgumdarbiniekiem un saņemot apstiprinājumu no Vadības komitejas.”;

               4)

               lēmuma 16. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Finanšu atsauces summa EDAK darbības izmaksu segšanai laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim ir EUR 1 308 164,00.
               Finanšu atsauces summu, kas paredzēta EDAK darbības izmaksu segšanai turpmākajiem laikposmiem, nosaka Padome.”

         2. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 14. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2382 (2016. gada 21. decembris), ar ko izveido Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu (EDAK) un atceļ Lēmumu 2013/189/KĀDP (OV L 352, 23.12.2016., 60. lpp.).


title: Padomes Lēmums (2018. gada 14. maijs), ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1 projektu

text:
               15.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 167/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2018. gada 14. maijs),
   ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1 projektu
   (2018/C 167/02)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,
   tā kā:

               —

               Savienības 2018. finanšu gada budžetu galīgajā variantā pieņēma 2017. gada 30. novembrī (2),

               —

               Komisija 2018. gada 22. februārī iesniedza priekšlikumu, kurā ir ietverts 2018. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 1 projekts,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Padomes nostāja par Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1 projektu tika pieņemta 2018. gada 14. maijā.
   Viss teksts informācijai vai lejupielādei ir pieejams Padomes tīmekļa vietnē http://www.consilium.europa.eu/.

      Briselē, 2018. gada 14. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 57, 28.2.2018., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/717 (2018. gada 14. maijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/778 par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA)

text:
               16.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 120/10

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/717
   (2018. gada 14. maijs),
   ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/778 par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 18. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/778 (1) par ES militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA), lai palīdzētu sagraut cilvēku kontrabandas un cilvēku tirdzniecības tīklu peļņas gūšanas modeli Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos.

               (2)

               2016. gada 20. jūnijā Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/993 (2), ar ko grozīja Lēmumu (KĀDP) 2015/778, paplašinot operācijas pilnvaras, jo īpaši saistībā ar informācijas apmaiņas veicināšanu un ANO ieroču embargo īstenošanu atklātā jūrā Lībijas piekrastē.

               (3)

               2016. gada 19. decembrī Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/2314 (3) un 2017. gada 25. jūlijā – Lēmumu (KĀDP) 2017/1385 (4), kas pastiprināja EUNAVFOR MED operācijai SOPHIA piešķirtās pilnvaras veikt informācijas apmaiņu ar attiecīgiem dalībniekiem.

               (4)

               2018. gada 20. martā Politikas un drošības komiteja vienojās, ka, tiecoties uzlabot informācijas apmaiņu ar attiecīgajām dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un Savienības aģentūrām, EUNAVFOR MED operācija SOPHIA var operācijas ietvaros mitināt noziedzības informācijas vienību (CIC).

               (5)

               Personas datu apstrādē, ko veic CIC locekļi, ir jāievēro Eiropas Savienības Pamattiesību Hartas 8. pants.

               (6)

               Lēmums (KĀDP) 2015/778 būtu attiecīgi jāgroza.

               (7)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro, un tā nepiedalās šīs operācijas finansēšanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma (KĀDP) 2015/778 8. pantā pievieno šādu punktu:

      “4.   EUNAVFOR MED operācija SOPHIA var mitināt noziedzības informācijas vienību (“CIC”), kuras sastāvā ir šā panta 3. punktā uzskaitīto attiecīgo dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Savienības aģentūru personāls, ar mērķi atvieglot informācijas par cilvēku kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, Lībijai piemēroto ieroču embargo, 2.b panta 4. punktā minēto nelikumīgo tirdzniecību, kā arī noziegumiem, kas ir būtiski saistībā ar operācijas drošību, tostarp personas datu, saņemšanu, vākšanu un pārsūtīšanu.
      Personas datu apstrādi šajā kontekstā veic saskaņā ar tā kuģa karoga valsts tiesību aktiem, uz kura ir izvietota CIC, un – attiecībā uz Savienības aģentūru personālu – saskaņā ar attiecīgajām aģentūrām piemērojamo tiesisko regulējumu.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā

      Briselē, 2018. gada 14. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/778 (2015. gada 18. maijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) (OV L 122, 19.5.2015., 31. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/993 (2016. gada 20. jūnijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/778 par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EU NAVFOR MED operācija SOPHIA) (OV L 162, 21.6.2016., 18. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2314 (2016. gada 19. decembris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/778 par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EU NAVFOR MED operācija SOPHIA) (OV L 345, 20.12.2016., 62. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1385 (2017. gada 25. jūlijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/778 par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EU NAVFOR MED operācija SOPHIA) (OV L 194, 26.7.2017., 61. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/715 (2018. gada 14. maijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2016/849 par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku

text:
               16.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 120/4

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/715
   (2018. gada 14. maijs),
   ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2016/849 par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2013. gada 22. aprīlī pieņēma Lēmumu 2013/183/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (KTDR).

               (2)

               Padome 2015. gada 2. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1066 (2), ar kuru Lēmuma 2013/183/KĀDP II pielikumā iekļāva Korean National Insurance Company (KNIC) GmbH un sešas personas, kas rīkojas tā vārdā vai vadībā. Padome 2016. gada 31. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/475 (3), ar kuru Lēmuma 2013/183/KĀDP II pielikumā iekļāva KNIC un svītroja ierakstu par KNIC GmbH. Ar Lēmumu (KĀDP) 2016/475 arī grozīja ierakstus attiecībā uz sešām personām, kas rīkojās KNIC vārdā vai tā vadībā.

               (3)

               Padome 2016. gada 27. maijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/849 (4) par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku un ar ko atceļ Lēmumu 2013/183/KĀDP.

               (4)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2017. gada 5. augustā pieņēma Rezolūciju 2371 (2017), ar kuru tika noteikti jauni pasākumi pret KTDR, tostarp KNIC iekļaušana sarakstā.

               (5)

               Padome 2017. gada 10. augustā pieņēma Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2017/1459 (5), ar kuru KNIC tika iekļauts Lēmuma (KĀDP) 2016/849 I pielikumā, un 2017. gada 24. augustā Padome pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2017/1504 (6), ar kuru KNIC tika svītrots no Lēmuma (KĀDP) 2016/849 II pielikuma.

               (6)

               Tāpēc ieraksti par personām, kas rīkojas KNIC vārdā vai vadībā, būtu jāpārceļ uz Lēmuma (KĀDP) 2016/849 III pielikumu un jāsvītro no minētā lēmuma II pielikuma.

               (7)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Lēmuma (KĀDP) 2016/849 III pielikums un II pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma (KĀDP) 2016/849 III pielikumu un II pielikumu groza tā, kā norādīts šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 14. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Padomes Lēmums 2013/183/KĀDP (2013. gada 22. aprīlis) par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku un ar ko atceļ Lēmumu 2010/800/KĀDP (OV L 111, 23.4.2013., 52. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1066 (2015. gada 2. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2013/183/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (OV L 174, 3.7.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/475 (2016. gada 31. marts), ar ko groza Lēmumu 2013/183/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (OV L 85, 1.4.2016., 34. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/849 (2016. gada 27. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku un ar ko atceļ Lēmumu 2013/183/KĀDP (OV L 141, 28.5.2016., 79. lpp.).

      (5)  Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2017/1459 (2017. gada 10. augusts), ar ko īsteno Lēmumu (KĀDP) 2016/849 par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (OV L 208, 11.8.2017., 38. lpp.).

      (6)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/1504 (2017. gada 24. augusts), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2016/849 par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (OV L 221, 26.8.2017., 22. lpp.).

      PIELIKUMS

                  A.

                  Lēmuma (KĀDP) 2016/849 III pielikumā sadaļas “To personu saraksts, kas minētas 23. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 27. panta 1. punkta c) apakšpunktā” apakšsadaļā “A. Personas” pievieno šādus ierakstus:

                              Vārds, uzvārds

                              Identifikācijas informācija

                              Sarakstā iekļaušanas datums

                              Pamatojums

                              “19.

                                 KIM Il-Su

                              jeb: KIM Il Su

                              Dzimšanas datums: 2.9.1965.
                              Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR

                              3.7.2015.

                              Vadītājs Korea National Insurance Corporation (KNIC) pārapdrošināšanas departamentā, kas atrodas galvenajā mītnē Pyongyang, un bijušais pilnvarotais KNIC galvenais pārstāvis Hamburgā; rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.

                              20.

                                 KANG Song-Sam

                              jeb: KANG Song Sam

                              Dzimšanas datums: 5.7.1972.
                              Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR

                              3.7.2015.

                                 Korea National Insurance Corporation (KNIC) bijušais pilnvarotais pārstāvis Hamburgā, kas turpina rīkoties KNIC uzdevumā vai vārdā vai vadībā.

                              21.

                                 CHOE Chun-Sik

                              jeb: CHOE Chun Sik

                              Dzimšanas datums: 23.12.1963.
                              Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR
                              Pases Nr.: 745132109
                              derīga līdz 12.2.2020.

                              3.7.2015.

                              Direktors Korea National Insurance Corporation (KNIC) pārapdrošināšanas departamentā, kas atrodas galvenajā mītnē Pyongyang; rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.

                              22.

                                 SIN Kyu-Nam

                              jeb: SIN Kyu Nam

                              Dzimšanas datums: 12.9.1972.
                              Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR
                              Pases Nr.: PO472132950

                              3.7.2015.

                              Direktors Korea National Insurance Corporation (KNIC) pārapdrošināšanas departamentā, kas atrodas galvenajā mītnē Pyongyang, un bijušais pilnvarotais KNIC pārstāvis Hamburgā; rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.

                              23.

                                 PAK Chun-San

                              jeb: PAK Chun San

                              Dzimšanas datums: 18.12.1953.
                              Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR
                              Pases Nr.: PS472220097

                              3.7.2015.

                              Direktors Korea National Insurance Corporation (KNIC) pārapdrošināšanas departamentā, kas vismaz līdz 2015. gada decembrim atradās galvenajā mītnē Pyongyang, un bijušais pilnvarotais KNIC galvenais pārstāvis Hamburgā; turpina rīkoties KNIC uzdevumā vai vārdā vai vadībā.

                              24.

                                 SO Tong Myong

                              Dzimšanas datums: 10.9.1956.

                              3.7.2015.

                                 Korea National Insurance Corporation (KNIC) prezidents, KNIC Vadības izpildkomitejas priekšsēdētājs (2012. gada jūnijs); 2013. gada septembrī Korean National Insurance Corporation ģenerālmenedžeris, rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.”

                  B.

                  Lēmuma (KĀDP) 2016/849 II pielikumā sadaļas “II. Personas un vienības, kas sniedz finansiālus pakalpojumus, ar kuriem varētu sniegt ieguldījumu KTDR kodolmateriālu, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmās” apakšsadaļā “A. Personas” svītro šādus ierakstus:

                              Vārds, uzvārds

                              Pieņemts vārds

                              Identifikācijas informācija

                              Sarakstā iekļaušanas datums

                              Pamatojums

                              “3.

                                 KIM Il-Su

                                 KIM Il Su

                              Dzimšanas datums: 2.9.1965.
                              Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR

                              3.7.2015.

                              Vadītājs Korea National Insurance Corporation (KNIC) pārapdrošināšanas departamentā, kas atrodas galvenajā mītnē Pyongyang, un bijušais pilnvarotais KNIC galvenais pārstāvis Hamburgā; rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.

                              4.

                                 KANG Song-Sam

                                 KANG Song Sam

                              Dzimšanas datums: 5.7.1972.
                              Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR

                              3.7.2015.

                                 Korea National Insurance Corporation (KNIC) bijušais pilnvarotais pārstāvis Hamburgā, kas turpina rīkoties KNIC uzdevumā vai vārdā vai vadībā.

                              5.

                                 CHOE Chun-Sik

                                 CHOE Chun Sik

                              Dzimšanas datums: 23.12.1963.
                              Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR
                              Pases Nr.: 745132109
                              derīga līdz 12.2.2020.

                              3.7.2015.

                              Direktors Korea National Insurance Corporation (KNIC) pārapdrošināšanas departamentā, kas atrodas galvenajā mītnē Pyongyang; rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.

                              6.

                                 SIN Kyu-Nam

                                 SIN Kyu Nam

                              Dzimšanas datums: 12.9.1972.
                              Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR
                              Pases Nr.: PO472132950

                              3.7.2015.

                              Direktors Korea National Insurance Corporation (KNIC) pārapdrošināšanas departamentā, kas atrodas galvenajā mītnē Pyongyang, un bijušais pilnvarotais KNIC pārstāvis Hamburgā; rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.

                              7.

                                 PAK Chun-San

                                 PAK Chun San

                              Dzimšanas datums: 18.12.1953.
                              Dzimšanas vieta: Pyongyang, KTDR
                              Pases Nr.: PS472220097

                              3.7.2015.

                              Direktors Korea National Insurance Corporation (KNIC) pārapdrošināšanas departamentā, kas vismaz līdz 2015. gada decembrim atradās galvenajā mītnē Pyongyang, un bijušais pilnvarotais KNIC galvenais pārstāvis Hamburgā; turpina rīkoties KNIC uzdevumā vai vārdā vai vadībā.

                              8.

                                 SO Tong Myong

                              Dzimšanas datums: 10.9.1956.

                              3.7.2015.

                                 Korea National Insurance Corporation (KNIC) prezidents, KNIC Vadības izpildkomitejas priekšsēdētājs (2012. gada jūnijs); 2013. gada septembrī Korean National Insurance Corporation ģenerālmenedžeris, rīkojas KNIC vārdā vai vadībā.”


title: Padomes Lēmums (2018. gada 14. maijs), ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekli

text:
               16.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 169/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2018. gada 14. maijs),
   ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekli
   (2018/C 169/01)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1), un jo īpaši tās 79. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā ir paredzēts, ka Padome par Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes (“valde”) locekļiem ieceļ pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts.

               (2)

               Padome ar 2015. gada 11. maija lēmumu (2) iecēla 15 valdes locekļus.

               (3)

               Igaunijas valdība ir informējusi Padomi par nodomu aizstāt Igaunijas pārstāvi valdē un ir izvirzījusi jaunu pārstāvi, kas būtu jāieceļ amatā uz laikposmu līdz 2019. gada 31. maijam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants

      Enda VESKIMÄE kundze, Igaunija, dzimusi 1956. gada 17. maijā, tiek iecelta par Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekli uz laikposmu no 2018. gada 14. maija līdz 2019. gada 31. maijamAive TELLING kundzes vietā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 14. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (2015. gada 11. maijs), ar ko ieceļ piecpadsmit Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus (OV C 161, 14.5.2015., 2. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/727 (2018. gada 14. maijs), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Rumānija

text:
               17.5.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 122/34

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/727
   (2018. gada 14. maijs),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Rumānija
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Rumānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2017. gada 3. aprīlī ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/665 (4)
                  Florin Grigore TECĂU kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Marius Horia ȚUȚUIANU kungs.

               (2)

               2017. gada 25. septembrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1762 (5) pēc Marius Horia ȚUȚUIANU kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta.

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelta:

               —

                  Daniela CÎMPEAN kundze, President of Sibiu County Council.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 14. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2017/665 (2017. gada 3. aprīlis), ar ko ieceļ piecus Reģionu komitejas locekļus un deviņus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Rumānija (OV L 94, 7.4.2017., 40. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums (ES) 2017/1762 (2017. gada 25. septembris), ar ko ieceļ divus Reģionu komitejas locekļus, ko izvirzījusi Rumānija (OV L 250, 28.9.2017., 56. lpp.).


               13.6.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 204/216

         P8_TA(2016)0330
   Revīzijas palātas locekļa iecelšana amatā — Leo Brincat

   Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. septembra lēmums par priekšlikumu iecelt Leo Brincat par Revīzijas palātas locekli (C8-0185/2016 – 2016/0806(NLE))
   (Apspriešanās)
   (2018/C 204/31)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0185/2016),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 121. pantu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0257/2016),

               A.

               tā kā Parlamenta Budžeta kontroles komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktās prasības;

               B.

               tā kā Budžeta kontroles komiteja 2016. gada 5. septembra sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

               1.

               sniedz noraidošu atzinumu par Padomes priekšlikumu iecelt Leo Brincat par Revīzijas palātas locekli un aicina Padomi atsaukt priekšlikumu par iecelšanu amatā un iesniegt jaunu priekšlikumu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/934 (2018. gada 25. jūnijs) par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā

text:
               2.7.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 165/37

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/934
   (2018. gada 25. jūnijs)
   par atlikušo Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 4. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās akta (“2005. gada Pievienošanās akts”) 4. panta 2. punkta pirmo daļu tie Šengenas acquis noteikumi, kuri nav uzskaitīti minētā akta II pielikumā un kuriem Bulgārijas Republika (“Bulgārija”) un Rumānija pievienojas, pievienojoties Eiropas Savienībai, Bulgārijā un Rumānijā ir piemērojami, ievērojot attiecīgu Padomes lēmumu, ko pieņem pēc tam, kad ir konstatēts, ka ir izpildīti nosacījumi, kas vajadzīgi visu Šengenas acquis daļu piemērošanai.

               (2)

               2010. gada 29. jūnijā Padome pieņēma Lēmumu 2010/365/ES (2). Pēc minētā lēmuma Bulgārijai un Rumānijai no 2010. gada 15. oktobra sāka piemērot Šengenas acquis noteikumus attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu (“SIS”), izņemot pienākumu atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos savā teritorijā trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem cita dalībvalsts ir izdevusi brīdinājumu nolūkā atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (3), un ar pienākumu atturēties izdot SIS brīdinājumus un ievadīt papildu informāciju, kā arī apmainīties ar papildinformāciju par trešo valstu valstspiederīgajiem nolūkā atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 (“atlikušie ierobežojumi”).

               (3)

               Padome 2011. gada 9. jūnijā saskaņā ar piemērojamajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām secināja, ka Bulgārija un Rumānija ir izpildījušas nosacījumus visās Šengenas acquis jomās attiecībā uz gaisa telpas robežām, sauszemes robežām, policijas sadarbību, datu aizsardzību, SIS, jūras robežām un vīzām.

               (4)

               Neskarot atsevišķo Padomes lēmumu, kas jāpieņem vienprātīgi saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu attiecībā uz pārbaužu atcelšanu pie attiecīgo dalībvalstu iekšējām robežām, Padome 2017. gada 12. oktobrī pieņēma Lēmumu (ES) 2017/1908 (4), ar ko tika īstenoti daži Šengenas acquis noteikumi saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu (“VIS”) Bulgārijā un Rumānijā. Minēto noteikumu, kas atļauj Bulgārijai un Rumānijai piekļūt VIS datiem informācijas iegūšanas nolūkā un saskaņā ar minētajā lēmumā precizētajām procedūrām un nosacījumiem, īstenošanas mērķis ir atvieglot Bulgārijas un Rumānijas veiktās pārbaudes robežšķērsošanas vietās pie savām ārējām robežām, kas ir Šengenas zonas ārējās robežas, un to teritorijā, tādējādi palielinot drošības līmeni Šengenas zonā un atvieglojot cīņu pret smagiem noziegumiem un terorismu.

               (5)

               Lai palielinātu drošības līmeni Šengenas zonā un padarītu efektīvāku cīņu pret smagiem noziegumiem un terorismu, pārbaudēm, ko Bulgārija un Rumānija veic pie savām ārējām robežām un savā teritorijā, būtu jākļūst efektīvākām, izdodot SIS brīdinājumus nolūkā atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos un izpildot šādus brīdinājumus, ko ievadījušas citas dalībvalstis, jo īpaši tad, ja šādu brīdinājumu pamatā ir draudi sabiedriskajai kārtībai vai sabiedriskajai drošībai, vai valsts drošībai. Lai nodrošinātu, ka Bulgārijai un Rumānijai ir pienākums atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos savā teritorijā trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem cita dalībvalsts ir izdevusi ieceļošanas aizliegumu, kā arī pienākums izdot šādus SIS brīdinājumus, ir lietderīgi atcelt atlikušos ierobežojumus attiecībā uz SIS izmantošanu. Minēto ierobežojumu atcelšana Bulgārijā un Rumānijā palīdzēs paaugstināt drošības līmeni Šengenas zonā un padarīt efektīvāku cīņu pret smagiem noziegumiem un terorismu.

               (6)

               Ir lietderīgi noteikt dienu, no kuras būtu jāatceļ atlikušie Šengenas acquis ierobežojumi attiecībā uz SIS. Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (5) (“Šengenas konvencija”), 25. pants par apspriešanos sakarā ar uzturēšanās atļaujām un ziņojumiem nolūkā liegt ieceļošanu būtu jāpiemēro no tās pašas dienas.

               (7)

               Šis lēmums neskar pārbaužu atcelšanu pie attiecīgo dalībvalstu iekšējām robežām, par ko vajadzētu būt atsevišķam Padomes lēmumam, kas jāpieņem vienprātīgi saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu.

               (8)

               Ņemot vērā to, ka, ievērojot 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, Bulgārijas un Rumānijas pārbaude saskaņā ar piemērojamajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām jau ir pabeigta, Padomes Regulas (ES) Nr. 1053/2013 (6) 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā pārbaude minētajām dalībvalstīm netiks veikta. Tomēr pēc tam, kad būs pieņemts šis lēmums, atlikušo SIS izmantošanas ierobežojumu atcelšanai būtu jāstājas spēkā 2018. gada 1. augustā.

               (9)

               Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (7), šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (8) 1. panta G punktā.

               (10)

               Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (9) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK (10) 3. pantu.

               (11)

               Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (11) šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES (12) 3. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Atlikušos Šengenas acquis ierobežojumus, kas attiecas uz SIS un kas minēti Lēmuma 2010/365/ES 1. panta 4. punkta a) un b) apakšpunktā, nepiemēro Bulgārijai un Rumānijai, to savstarpējās attiecībās un to attiecībās ar Beļģijas Karalisti, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Itālijas Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungāriju, Maltas Republiku, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku un Zviedrijas Karalisti, kā arī ar Islandes Republiku, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Šveices Konfederāciju.
   2.   Šengenas konvencijas 25. pantu piemēro Bulgārijai un Rumānijai, to savstarpējās attiecībās un to attiecībās ar šā panta 1. punktā minētajām valstīm.
   3.   Šā panta 1. un 2. punkta piemērošana neskar tāda Padomes lēmuma pieņemšanu, ar ko nosaka dienu, kad atceļ pārbaudes pie iekšējām robežām ar Bulgāriju un Rumāniju.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2018. gada 1. augusta.
   3. pants
   Šo lēmumu piemēro saskaņā ar Līgumiem.

      Luksemburgā, 2018. gada 25. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. DIMOV

      (1)  Atzinums sniegts 2018. gada 13. jūnijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  Padomes Lēmums 2010/365/ES (2010. gada 29. jūnijs) par Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (OV L 166, 1.7.2010., 17. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2017/1908 (2017. gada 12. oktobris) par dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (OV L 269, 19.10.2017., 39. lpp.).

      (5)  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

      (6)  Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.).

      (7)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

      (8)  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

      (9)  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

      (10)  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

      (11)  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

      (12)  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).