title: Komisijas Lēmums (2004. gada 10. februāris) par Kopienas nostāju par Nolīguma par lauksaimniecības produktu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju 4. pielikuma papildinājumu grozīšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0278

Oficiālais Vēstnesis L 087 , 25/03/2004 Lpp. 0031 - 0049

		Komisijas Lēmums(2004. gada 10. februāris)par Kopienas nostāju par Nolīguma par lauksaimniecības produktu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju 4. pielikuma papildinājumu grozīšanu(2004/278/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes un Komisijas 2002. gada 4. aprīļa Lēmumu 2002/309/EK, Euratom par septiņiem noslēgtajiem nolīgumiem ar Šveices Konfederāciju [1], attiecībā uz Zinātniski tehniskās sadarbības nolīgumu, un jo īpaši 5. panta 2. punkta otro apakšpunktu,tā kā:(1) Nolīgums par lauksaimniecības produktu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, še turpmāk "Lauksaimniecības nolīgums", stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.(2) Apvienotā lauksaimniecības komiteja, kas izveidota ar Lauksaimniecības nolīguma 6. pantu, ir atbildīga par Lauksaimniecības nolīguma vadību un tā vienmērīgas darbības nodrošināšanu.(3) Lauksaimniecības nolīguma 11. pants paredz, ka Apvienotā lauksaimniecības komiteja var nolemt grozīt nolīguma 1. un 2. pielikumu un pārējo pielikumu papildinājums.(4) Jānosaka Kopienas nostāja, kas Komisijai Apvienotajā lauksaimniecības komitejā jāpieņem sakarā ar papildinājumu grozījumiem.(5) Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKopienas nostāju, kas Komisijai jāpieņem Apvienotajā lauksaimniecības komitejā, kura izveidota ar Nolīguma par lauksaimniecības produktu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju 6. pantu balsta uz Apvienotās lauksaimniecības komitejas lēmuma projektu, kas ir pievienots šim lēmumam.2. pantsApvienotās lauksaimniecības komitejas lēmumu pēc tā pieņemšanas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2004. gada 10. februārīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisDavid Byrne[1] OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSApvienotās Lauksaimniecības Komitejas, Kas Izveidota Saskaņā Ar Nolīgumu Par Lauksaimniecības Produktu Tirdzniecību Starp Eiropas Kopienu Un Šveices Konfederāciju, Lēmums Nr. 1/2004(2004. gada 17. februāris)sakarā ar 4. pielikuma papildinājumu grozījumiem(2004/…/EK)APVIENOTĀ LAUKSAIMNIECĪBAS KOMITEJA,ņemot vērā Nolīgumu par lauksaimniecības produktu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, un jo īpaši tā 11. pantu,tā kā:(1) Nolīgums stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.(2) Nolīguma 4. pielikuma mērķis ir veicināt Pušu starpā augu, augu produktu un citu izstrādājumu tirdzniecību saskaņā ar augu veselības pasākumiem. Minētais 4. pielikums jāpapildina ar vairākiem papildinājumiem, kā tas norādīts Kopīgajā deklarācijā par nolīgumam pievienotā 4. pielikuma īstenošanu (izņemot 5. pielikumu, kas tika pieņemts, laikā, kad tika noslēgts nolīgums).(3) Šim lēmumam pievienotais teksts sadala papildinājumā skartos jautājumus šādā veidā.(4) Šā lēmuma 1.A papildinājums nosaka augus, augu produktus un citus izstrādājumus, kuru izcelsmes valsts ir kāda no Pusēm, attiecībā uz kuriem Pusēm ir līdzīgi tiesību akti, sakarā ar ko tiek radīti līdzvērtīgi rezultāti, un kas var tikt tirgoti savā starpā ar augu pasēm.(5) Šā lēmuma 1.B papildinājums nosaka augus, augu produktus un citus izstrādājumus, kuru izcelsme ir citur, nevis kādas Puses teritorijā, attiecībā uz kuriem abu Pušu augu veselības noteikumi attiecībā uz importu radīja līdzvērtīgus rezultātus, un kas var tikt tirgoti savā starpā ar augu pasēm, ja tie ir uzskaitīti 1.A papildinājumā vai arī brīvi, ja tie nav uzskaitīti.(6) Šā lēmuma 1.C papildinājums nosaka augus, augu produktus un citus izstrādājumus, kuru izcelsmes valsts ir kāda no Pusēm, attiecībā uz kuriem Pusēm nav līdzīgi tiesību akti, un tās neatzīst augu pases.(7) Augi, augu produkti un citi izstrādājumi, kas nav konkrēti uzskaitīti 1. papildinājumā un uz kuriem abās Pusēs neattiecas augu veselības pasākumi var tikt tirgoti starp Pusēm bez dokumentu, identitātes un augu veselības pārbaudēm saistībā ar augu veselības pasākumiem.(8) Lēmuma 2. papildinājums nosaka abu Pušu tiesību aktus, kuriem ir līdzvērtīgi rezultāti.(9) Lēmuma 3. papildinājumā ir uzskaitītas iestādes, kas ir atbildīgas par augu pasu izdošanu.(10) Lēmuma 4. papildinājums nosaka 4. pielikuma 4. pantā minētās zonas un konkrētas prasības, kas uz tām attiecas, un kuras ir jāizpilda abām Pusēm.(11) Lai ņemtu kopš sarunu beigām notikušās tiesību aktu izmaiņas, jāgroza 5. papildinājuma atsauces uz tiesību aktiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Nolīguma 4. pielikuma papildinājumus aizstāj ar tekstu, kas pievienots šim lēmumam.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā 2004. gada 1. aprīlī.Briselē, 2004. gada 17. februārīApvienotās lauksaimniecības komitejas vārdāDelegāciju vadītājiEiropas Kopienas vārdāMichael ScannellŠveices Konfederācijas vārdāChristian HäberliApvienotās lauksaimniecības komitejas Sekretariāta vārdāHans-christian Beaumond--------------------------------------------------1. PAPILDINĀJUMSAUGI, AUGU PRODUKTI UN CITI IZSTRĀDĀJUMIA. Augi, augu produkti un citi izstrādājumi, kuru izcelsmes valsts ir kāda no Pusēm, attiecībā uz kuriem Pusēm ir līdzīgi tiesību akti, sakarā ar ko tiek radīti līdzvērtīgi rezultāti, un kuriem atzīst augu pases1. Augi un augu produkti1.1. Stādīšanai paredzēti augi, neietverot sēklasBeta vulgaris L.Humulus lupulus L.Prunus L. izņemot Prunus laurocerasus L. un Prunus lusitanica L.1.2. Augi, neietverot augļu sēklas, bet ietverot dzīvus ziedputekšņus apputeksnēšanaiChaenomeles Lindl.Crataegus L.Cydonia MillEriobotrya Lindl.Malus MillMespilus L.Pyracantha Roem.Pyrus L.Sorbus L., izņemot Sorbus intermedia (Ehrh.) Pers.1.3. Stolonus vai bumbuļus veidojušu sugu augi, kas paredzēti stādīšanaiSolanum L. un tā hibrīdi1.4. Augi, neietverot augļusVitis L.1.5. Augi, neietverot augļus vai sēklasRhododendron spp., izņemot Rhododendron simsii Planch.Viburnum spp.1.6. Koki, kuriem pilnīgi vai daļēji saglabāta to dabīgā apaļā virsma, ar mizu vai bez tās, vai kas ir šķeldu, skaidu, zāģu skaidu, koksnes atlikumu vai atgriezumu veidāa) ja tie pilnīgi vai daļēji iegūti no še turpmāk minētajiem augiem:- Castanea Mill, izņemot koksni bez mizas,- Platanus L., arī koksne, kura nav saglabājusi savu dabīgo apaļo virsmu;unb) ja tie atbilst vienam no šiem aprakstiem:KN kods | Apraksts |44011000 | Malka apaļkoku, pagaļu, zaru, žagaru saišķu veidā un tamlīdzīga malka |44012200 | Koksnes šķelda vai skaidas |ex440130 | Koksnes atlikumi un atgriezumi, kas nav aglomerēti apaļkoku, brikešu un granulu veidā vai tamlīdzīgi |440399 | Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas un aplievas, un četrskaldņu brusas: nepiesūcināti ar krāsu, kodni, kreozotu vai citiem konservantiemizņemot skuju koku, Quercus spp. vai Fagus spp |ex44042000 | Šķelti stabi; koka pāļi, mieti un stabi, nosmailināti, bet garenvirzienā nezāģēti; izņemot skuju koku |44061000 | Dzelzceļa vai tramvaja sliežu gulšņi no koka neimpregnēti |ex440799 | Garumā sazāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti, slīpēti vai saaudzēti garumā ar zobveida tapām, biezāki par 6 mm, jo īpaši baļķi, plankas, zāģbrusas, dēļi, latas izņemot skuju koku, tropu koku, Quercus spp. vai Fagus spp |1.7. Izolēta mizaCastanea Mill.2. Augi, augu produkti un citi izstrādājumi, ko saražojuši ražotāji un ko atļauts ražot, lai pārdotu personām, kas profesionāli iesaistītas tādu augu ražošanā, kas nav tie augi, augu produkti un citi izstrādājumi, kas gatavoti un gatavi pārdošanai galapatērētājam, un kam garantēts, ka to ražošana ir skaidri nošķirta no citu produktu ražošanas2.1. Stādīšanai paredzēti augi, neietverot sēklasAbies Mill.Apium graveolens L.Argyranthemum spp.Aster spp.Brassica spp.Castanea Mill.Cucumis spp.Dendranthema (DC) Des Moul.Dianthus L. un tā hibrīdiExacum spp.Fragaria L.Gerbera Cass.Gypsophila L.Impatiens L.: visas hibrīdu šķirnes no JaungvinejasLactuca spp.Larix Mill.Leucanthemum L.Lupinus L.Pelargonium L'Hérit. ex Ait.Picea A. Dietr.Pinus L.Platanus L.Populus L.Prunus laurocerasus L. un Prunus lusitanica L.Pseudotsuga Carr.Quercus L.Rubus L.Spinacia L.Tanacetum L.Tsuga Carr.Verbena L.un citi stiebraugu sugu augi, kas nav Gramineae dzimtas augi, sīpoli, saknes ar lapu rozetēm, sakneņi un gumi.2.2. Stādīšanai paredzēti augi, neietverot sēklasNakteņu dzimtas augi, kas nav minēti 1.3. punktā.2.3. Apsakņoti augi vai augi ar kopā ar audzēšanas substrātuAraceaeMarantaceaeMusaceaePersea spp.Strelitziaceae2.4. Sēklas un sīpoli, kas paredzēti stādīšanaiAllium ascalonicum L.Allium cepa L.Allium schoenoprasum L.2.5. Stādīšanai paredzēti augiAllium porrum L.2.6. Sīpoli un sīpolu sakneņi, kas paredzēti stādīšanaiCamassia Lindl.Chionodoxa Boiss.Crocus flavus Weston cv. Golden YellowGalanthus L.Galtonia candicans (Baker) DecneGladiolus Tourn. ex L.: miniatūrās šķirnes un to hibrīdi, tādi kā G. callianthus Marais, G. colvillei Sweet, G. nanus hort., G. ramosus hort. un G. tubergenii hort.Hyacinthus L.Iris L.Ismene Herbert (= Hymenocallis Salisb.)Muscari Mill.Narcissus L.Ornithogalum L.Puschkinia AdamsScilla L.Tigridia Juss.Tulipa L.B. Augi, augu produkti un citi izstrādājumi, kuru izcelsme ir citur, nevis kādas Puses teritorijā, attiecībā uz kuriem abu Pušu augu veselības noteikumi attiecībā uz importu radīja līdzvērtīgus rezultātus un kas var tikt tirgoti savā starpā ar augu pasēm, ja tie ir uzskaitīti 1.A papildinājumā vai arī brīvi, ja tie nav uzskaitīti1. Neskarot šā papildinājuma C daļā uzskaitītos augus, visi augi, kas paredzēti stādīšanai, izņemot sēklas2. Sēklas2.1. Sēklas, kuru izcelsme ir Argentīnā, Austrālijā, Bolīvijā, Čīlē, Jaunzēlandē vai UrugvajāCruciferaeGramineae, izņemot Oryza spp.Trifolium spp.2.2. Sēklas, kuru izcelsme ir citur, nevis kādas Puses teritorijāAllium ascalonicum L.Allium cepa L.Allium porrum L.Allium schoenoprasum L.Capsicum spp.Helianthus annuus L.Lycopersicon lycopersicum (L.) Karst. ex Farw.Medicago sativa L.Phaseolus L.Prunus L.Rubus L.Zea mays L.2.3. Sēklas, kuru izcelsme ir Afganistāna, ASV, Dienvidāfrika, Indija, Irāka, Meksika, Nepāla, PakistānaTriticumSecaleX Triticosecale3. Augu daļas, izņemot augļus vai sēklasAcer saccharum Marsh., kuru izcelsme ir Ziemeļamerikas valstīsApium graveolens L. (lapu dārzeņi)Aster spp., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīs (griezti ziedi)Castanea Mill.Conifers (Coniferales)Dendranthema (DC) Des Moul.Dianthus L.Eryngium L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīs (griezti ziedi)Gypsophila L.Hypericum L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīs (griezti ziedi)Lisianthus L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīs (griezti ziedi)Ocimum L. (lapu dārzeņi)Orchidaceae (griezti ziedi)Pelargonium L'Hérit. ex Ait.Populus L.Prunus L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīsRhododendron spp., izņemot Rhododendron simsii Planch.Rosa L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīs (griezti ziedi)Quercus L.Solidago L.Trachelium L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīs (griezti ziedi)Viburnum spp.4. AugļiAnnona L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīsCydonia L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīsDiospyros L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīsMalus Mill., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīsMangifera L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīsMomordica L.Passiflora L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīsPrunus L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīsPsidium L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīsPyrus L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīsPrunus L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīsSolanum melongena L.Syzygium Gaertn., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīsVaccinium L., kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīs5. Gumi, kas nav paredzēti stādīšanaiSolanum tuberosum L.6. Koki, kuriem pilnīgi vai daļēji saglabāta to dabīgā apaļā virsma, ar mizu vai bez tās, vai kas ir šķeldu, skaidu, zāģu skaidu, koksnes atlikumu vai atgriezumu veidāa) ja tie pilnīgi vai daļēji iegūti no še turpmāk minētajiem augiem:- Castanea Mill.- Castanea Mill., Quercus L., ieskaitot kokus, kas nav saglabājuši savu dabīgo apaļo virsmu, kuru izcelsmes ir Ziemeļamerikas valstīs- Conifers (Coniferales), kas nav Pinus L., ieskaitot kokus, kas nav saglabājuši savu dabīgo apaļo virsmu, kuru izcelsme ir ārpus Eiropas valstīs- Platanus L., arī koksne, kura nav saglabājusi savu dabīgo apaļo virsmu- Populus L., kas nāk no Amerikas kontinenta valstīm- Acer saccharum Marsh., arī Ziemeļamerikas valstīs iegūta koksne, kas nav saglabājusi savu dabīgo apaļo virsmu,unb) ja tie atbilst vienam no šiem aprakstiem:KN kods | Apraksts |44011000 | Malka apaļkoku, pagaļu, zaru, žagaru saišķu veidā un tamlīdzīga malka |ex44012100 | Koka šķeldas vai skaidas: skujkoku, kas nāk no valstīm ārpus Eiropas |440122 | Koka šķeldas vai skaidas: izņemot skuju koku |ex440130 | Koksnes atlikumi un atgriezumi, kas nav aglomerēti apaļkoku, brikešu un granulu veidā vai tamlīdzīgi |ex440320 | Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas un aplievas, un četrskaldņu brusas: nepiesūcināti ar krāsu, kodni, kreozotu vai citiem konservantiem- skujkoku, kas nāk no valstīm ārpus Eiropas |44039100 | Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas un aplievas, un četrskaldņu brusas: nepiesūcināti ar krāsu, kodni, kreozotu vai citiem konservantiemQuercus spp. |440399 | Neapstrādāti kokmateriāli, arī bez mizas un aplievas, un četrskaldņu brusas: nepiesūcināti ar krāsu, kodni, kreozotu vai citiem konservantiemizņemot skuju koku, Quercus spp. vai Fogus spp. |ex44041000 | Šķelti stabi; koka pāļi, mieti un stabi, nosmailināti, bet garenvirzienā nezāģēti; skujkoku, kas nāk no valstīm ārpus Eiropas |ex44042000 | Šķelti stabi; koka pāļi, mieti un stabi, nosmailināti, bet garenvirzienā nezāģēti; izņemot skuju koku |44061000 | Dzelzceļa vai tramvaja sliežu gulšņi no koka neimpregnēti |ex440710 | Garumā sazāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, saaudzēti vai nesaaudzēti garumā ar ķīļtapām, biezāki par 6 mm, īpaši baļķi, plankas, zāģbrusas, dēļi, latas: skujkoku, kas nāk no valstīm ārpus Eiropas |ex440791 | Garumā sazāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, saaudzēti vai nesaaudzēti garumā ar ķīļtapām, biezāki par 6 mm, īpaši baļķi, plankas, zāģbrusas, dēļi, latas: Quercus spp. |ex440799 | Garumā sazāģēti vai šķeldoti kokmateriāli, drāzti vai lobīti, ēvelēti vai neēvelēti, slīpēti vai neslīpēti, saaudzēti vai nesaaudzēti garumā ar ķīļtapām, biezāki par 6 mm, jo īpaši baļķi, plankas, zāģbrusas, dēļi, latas izņemot skuju koku, tropu koku, Quercus spp. vai Fagus spp |ex441510 | Iepakošanas kastes, redeļkastes un tvertnes no koksnes, kas iegūta valstīs ārpus Eiropas |ex441520 | Paliktņi, kastu paliktņi un citas kravu plātnes no koksnes, kas iegūta valstīs ārpus Eiropas |ex441600 | Koka mucas, arī mucu galdiņi no Quercus L. |Atbrīvojums attiecas arī uz paliktņiem un kastu paliktņiem (KN kods ex441520), ja tie atbilst "UIC paliktņiem" noteiktajiem standartiem un tiem ir marķējums, kas apliecina šādu atbilstību.7. Augsne un audzēšanas substrātsa) Augsne un audzēšanas substrāts kā tāds, kas pilnīgi vai daļēji sastāv no augsnes vai cietām organiskajām vielām, piemēram, no augu daļām, humusa, arī no kūdras vai mizas, izņemot humusu, kurš sastāv tikai no kūdras.b) Augiem pievienota augsne un audzēšanas substrāts, kas pilnībā vai daļēji sastāv no a) apakšpunktā norādītā materiāla vai pilnībā vai daļēji sastāv no kūdras vai jebkuras cietas neorganiskās vielas, kas nodrošina augu dzīvotspēju, kuru izcelsmes valsts ir:- Turcija,- Baltkrievija, Gruzija, Igaunija, Krievija, Latvija, Lietuva, Moldova vai Ukraina,- ārpus Eiropas valstis, izņemot Alžīriju, Ēģipti, Izraēlu, Lībiju, Maroku vai Tunisiju.8. Izolēta miza:- skujkoki (Coniferales)9. Afganistānas, ASV, Dienvidāfrikas, Indijas, Irākas, Meksikas, Nepālas, Pakistānas izcelsmes šādu sugu graudaugiTriticumSecaleXTriticosecaleC. Augi, augu produkti un citi izstrādājumi, kuru izcelsmes valsts ir kāda no Pusēm, attiecībā uz kuriem Pusēm nav līdzīgi tiesību akti, un tās neatzīst augu pases1. Augi un augu produkti, kurus ieved no Šveices, un kuriem, gadījumos kad tos ieved Kopienas dalībvalsts, jāpievieno fitosanitārais sertifikāts1.1. Stādīšanai paredzēti augi, neietverot sēklasClausena Burm. f.Murraya Koenig ex L.Palmae, izņemot Phoenix spp., kuru izcelsmes valsts ir Alžīrija vai Maroka1.2. Augu daļas, neietverot augļus vai sēklasPhoenix spp.1.3. SēklasOryza spp.1.4. AugļiCitrus L. un tā hibrīdiFortunella Swingle un tā hibrīdiPoncirus Raf. un tā hibrīdi2. Augi un augu produkti, kurus ieved no Kopienas dalībvalsts, un kuriem, ievedot Šveicē, ir jāpievieno fitosanitārais sertifikāts3. No Šveices nākuši augi un augu produkti, kuru ievešana Kopienas dalībvalstī ir aizliegta3.1. Augi, neietverot augļus vai sēklasCitrus L. un tā hibrīdiFortunella Swingle un tā hibrīdiPhoenix spp., kuru izcelsmes valsts ir Alžīrija un MarokaPoncirus Raf. un tā hibrīdi4. No Kopienas dalībvalsts nākuši augi un augu produkti, kuru ievešana Šveicē ir aizliegta4.1. StādiCotoneaster Ehrh.Stranvaesia Lindl.--------------------------------------------------2. PAPILDINĀJUMSTIESĪBU AKTIEiropas Kopienas noteikumi- Padomes 1969. gada 8. decembra Direktīva 69/464/EEK par kartupeļa vēža kontroli- Padomes 1969. gada 8. decembra Direktīva 69/465/EEK par kartupeļa nematodes kontroli- Padomes 1969. gada 8. decembra Direktīva 69/466/EEK par Kalifornijas bruņu uts kontroli- Padomes 1974. gada 9. decembra Direktīva 74/467/EEK par neļķu tinēja kontroli- Komisijas 1991. gada 2. maija Lēmums 91/261/EEK, ar ko Austrāliju atzīst par brīvu no Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.- Komisijas 1992. gada 30. jūlija Direktīva 92/70/EEK, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus pētījumiem, kas jāveic nolūkā atzīt aizsargājamās zonas Kopienā- Komisijas 1992. gada 3. novembra Direktīva 92/90/EEK, ar ko nosaka saistības, kas jāievēro augu, augu produktu un citu izstrādājumu ražotājiem un importētājiem, un ar ko nosaka sīkas ziņas to reģistrēšanai- Komisijas 1992. gada 3. decembra Direktīva 92/105/EEK, ar ko nosaka standartizācijas pakāpi augu pasēm, kas izmantojamas noteiktu augu, augu produktu un citu izstrādājumu pārvadāšanai Kopienā, un ar ko nosaka sīki izstrādātas procedūras attiecībā uz šādu pasu izdošanu, kā arī nosacījumus un sīki izstrādātas procedūras to nomaiņai- Komisijas 1993. gada 28. maija Lēmums 93/359/EEK, ar ko dalībvalstīm atļauj paredzēt izņēmumus no dažiem Padomes Direktīvas 77/93/EEK noteikumiem attiecībā uz Thuja L. koksni, kuras izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs- Komisijas 1993. gada 28. maija Lēmums 93/360/EEK, ar ko dalībvalstīm atļauj paredzēt izņēmumus no dažiem Padomes Direktīvas 77/93/EEK noteikumiem attiecībā uz Thuja L. koksni, kuras izcelsme ir Kanādā- Komisijas 1993. gada 2. jūnija Lēmums 93/365/EEK, ar ko dalībvalstīm atļauj paredzēt izņēmumus no dažiem Padomes Direktīvas 77/93/EEK noteikumiem attiecībā uz termiski apstrādātu skujkoku koksni, kuras izcelsme ir Kanādā, un ar ko nosaka sīkas ziņas attiecībā uz indikatoru sistēmu, kas piemērojama termiski apstrādātai koksnei- Komisijas 1993. gada 22. jūnija Lēmums 93/422/EEK, ar ko dalībvalstīm atļauj paredzēt izņēmumus no dažiem Padomes Direktīvas 77/93/EEK noteikumiem attiecībā uz kamerā žāvētu skujkoku koksni, kuras izcelsme ir Kanādā, un ar ko nosaka sīkas ziņas attiecībā uz indikatoru sistēmu, kas piemērojama kamerā žāvētai koksnei- Komisijas 1993. gada 22. jūnija Lēmums 93/423/EEK, ar ko dalībvalstīm atļauj paredzēt izņēmumus no dažiem Padomes Direktīvas 77/93/EEK noteikumiem attiecībā uz kamerā žāvētu skujkoku koksni, kuras izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, un ar ko nosaka sīkas ziņas attiecībā uz indikatoru sistēmu, kas piemērojama kamerā žāvētai koksnei- Komisijas 1993. gada 24. jūnija Direktīva 93/50/EEK, ar ko precizē dažus augus, kuri nav uzskaitīti Padomes Direktīvas 77/93/EEK V pielikuma A daļā un kuru audzētāji vai šādu augu audzēšanas zonās izvietotās noliktavas, nosūtīšanas centri ir uzskaitīti oficiālajā reģistrā- Komisijas 1993. gada 24. jūnija Direktīva 93/51/EEK, ar ko paredz noteikumus konkrētu augu, augu produktu uz citu izstrādājumu transportēšanai caur aizsargājamo zonu un augu, augu produktu un citu izstrādājumu, kuru izcelsme ir šādā aizsargājamā zonā un kurus pārvadā tajā, transportēšanai- Padomes 1993. gada 4. oktobra Direktīva 93/85/EEK par kartupeļu gaišās gredzenpuves kontroli- Komisijas 1994. gada 21. janvāra Direktīva 94/3/EK, ar ko paredz paziņošanas procedūru par sūtījuma vai kaitīga organisma no trešajām valstīm, kas rada nenovēršamus fitosanitāros draudus, aizturēšanu- Komisijas 1995. gada 26. jūlija Direktīva 95/44/EK, ar ko izstrādā nosacījumus, ar kādiem dažus kaitīgus organismus, augus, augu produktus un citus Padomes Direktīvas 77/93/EEK I līdz V pielikumā uzskaitītos izstrādājumus drīkst ievest vai pārvadāt Kopienā vai dažās tās aizsargātajās zonās izmēģinājumu vai zinātniskiem mērķiem un šķirņu selekcijas vajadzībām, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/46/EK- Komisijas 1996. gada 12. decembra Lēmums 97/5/EK, ar ko Ungārija tiek atzīta par neskartu attiecībā uz Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. spp. sepedonicus (Spieckerman et Kotthoff) Davis et al- Komisijas 1998. gada 15. aprīļa Direktīva 98/22/EK, ar ko paredz obligātos nosacījumus fitosanitāro pārbaužu veikšanai Kopienā augiem, augu produktiem vai citiem izstrādājumiem no trešām valstīm kontrolpunktos, kas nav galamērķa vietas kontrolpunkti- Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīva 98/57/EK par Ralstonia Solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. apkarošanu- Komisijas 1998. gada 8. janvāra Lēmums 98/83/EK, ar ko dažas trešās valstis un dažus trešo valstu apgabalus atzīst par neskartiem attiecībā uz Xanthomonas campestris (visas Citrus ģints augiem patogēnās rases), Carospora angolensis Carv Et. Mendes un Guignardia citricarpa Kiely (visas Citrus ģints augiem patogēnās rases), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/129/EK- Komisijas 1998. gada 2. februāra Lēmums 98/109/EK, ar ko pilnvaro dalībvalstis uz laiku veikt ārkārtas pasākumus pret Thrips palmi Karny izplatīšanos attiecībā uz Taizemi- Komisijas 1999. gada 26. maija Lēmums 1999/355/EK par ārkārtas pasākumiem pret Anoplophora glabripennis (Motschulsky) izplatīšanos attiecībā uz Ķīnu (izņemot Honkongu), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 1999. gada 28. jūlija Lēmumu 1999/516/EK- Padomes 2000. gada 8. maija Direktīva 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret augiem vai augu produktiem kaitīgu organismu ievešanu un to izplatību Kopienā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) N. 806/2003- Komisijas 2001. gada 12. marta Lēmums 2001/218/EK, ar ko paredz dalībvalstīm uz laiku veikt papildu pasākumus pret Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (priedes koksnes nematode) izplatīšanos attiecībā uz teritorijām Portugālē, kas nav teritorijas, kurās tā nav sastopama, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/127/EK- Komisijas 2001. gada 12. marta Lēmums 2001/291/EK par pagaidu ārkārtas pasākumiem attiecībā uz koka taru, kas pilnā mērā vai daļēji ir no neapstrādātas skujkoku koksnes ar izcelsmi Kanādā, Ķīnā, Japānā un Amerikas Savienotajās Valstīs- Komisijas 2001. gada 13. jūlija Lēmums 2001/575/EK, ar ko Slovākija un Slovēnija tiek atzīta par neskartu attiecībā uz Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckerman et Kotthoff) Davis et al.- Komisijas 2002. gada 19. septembra Lēmums 2002/757/EK par pagaidu neatliekamiem fitosanitāriem pasākumiem, lai novērstu Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in "t Veld sp. nov." ievešanu un izplatību Kopienā- Komisijas 2002. gada 13. marta Lēmums 2002/360/EK, ar ko nosaka veicamos grozījumus Austrijas realizētajiem pasākumiem, lai pasargātu sevi no Anoplophora glabripennis (Motschulsky) ievešanas- Komisijas 2002. gada 22. augusta Lēmums 2002/674/EEK, ar ko Slovākiju atzīst par brīvu no Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.- Komisijas 2003. gada 28. janvāra Lēmums 2003/64/EK par pagaidu pasākumiem, lai novērstu pepino mozaīkas vīrusa ievešanu un izplatību Kopienā attiecībā uz stādīšanai paredzētiem tomātu stādiem- Komisijas 2003. gada 18. jūnija Lēmums 2003/450/EK, ar ko Čehijas Republikas noteikumus par Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al. ssp. sepedonicus (Spieckerman et Kotthoff) Davis et al. apkarošanu atzīst par līdzvērtīgiem Kopienas noteikumiemŠveices noteikumi- 2001. gada 28. februāra rīkojums par augu aizsardzību (OA 2001 1191), kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2003. gada 26. novembrī (OA 2003 4925) ZFK FED- 2002. gada 15. aprīļa FED rīkojums par aizliegtajiem augiem (OA 2002 1098)- 2003. gada … ZFK rīkojums par pagaidu veselības pasākumiem (OA 2003…)--------------------------------------------------3. PAPILDINĀJUMSPAR AUGU PASU IZDOŠANU ATBILDĪGĀS IESTĀDESEiropas KopienaBEĻĢIJAAgence fédérale pour la sécurité de la chaîne alimentaireAdministration du contrôle de la production végétale primaireWTC III, 24e étageBoulevard Simon Bolivar 30B-1000 BRUXELLESTālr. (32-2) 208 50 48Fakss: (32-2) 208 51 70Federaal Agentschap voor de Veiligheid van de VoedselketenBestuur Controle Primaire Productie Plantaardige sectorWTC III, 24e verdiepingSimon Bolivarlaan, 30B-1000 BrusselTālr.: (32-2) 208 50 48Fakss: (32-2) 208 51 70DĀNIJAMinisteriet for Fødevarer, Landbrug og FiskeriPlantedirektoratetSkovbrynet 20DK-2800 LyngbyTālr.: (45) 45 26 36 00Fakss: (45) 45 26 36 13VĀCIJABADEN-WÜRTTEMBERG | Landesanstalt für Pflanzenschutz Reinsburgstraße 107 D-70197 Stuttgart |Regierungspräsidium Stuttgart — Pflanzenschutzdienst — Stuttgart |Regierungspräsidium Karlsruhe — Pflanzenschutzdienst — Karlsruhe |Regierungspräsidium Freiburg — Pflanzenschutzdienst — Freiburg |BAYERN | Bayerische Landesanstalt für Landwirtschaft — Institut für Pflanzenschutz — Freising |BERLIN | Pflanzenschutzamt Berlin — Amtliche Pflanzengesundheitskontrolle — Berlin |BRANDENBURG | Landesamt für Verbraucherschutz und Landwirtschaft — Abteilung PS-Pflanzenschutzdienst — Frankfurt (Oder) |BREMEN | Lebensmittelüberwachungs-, Tierschutz- und Veterinärdienst des Landes Bremen — Pflanzengesundheitskontrolle — Bremen und Bremerhaven |HAMBURG | Institut für Angewandte Botanik der Universität Hamburg — Abteilung Amtliche Pflanzenbeschau — Hamburg |HESENE | Regierungspräsidium Gießen — Pflanzenschutzdienst Hessen — Wetzlar |MECKLENBURG-VORPOMMERN | Landespflanzenschutzamt Mecklenburg-Vorpommern Rostock |NIEDERSACHSEN | Landwirtschaftskammer Hannover — Pflanzenschutzamt — Hannover |Landwirtschaftskammer Weser-Ems — Pflanzenschutzamt — Oldenburg |NORDRHEIN-WESTFALEN | Pflanzenschutzdienst der Landwirtschaftskammer Rheinland Bonn |Pflanzenschutzdienst der Landwirtschaftskammer Westfalen-Lippe Münster |RHEINLAND-PFALZ | Aufsichts- und Dienstleistungsdirektion Trier Aufsichts- und Dienstleistungsdirektion Koblenz |Aufsichts- und Dienstleistungsdirektion Neustadt a.d. Weinstraße |SAARLAND | Landwirtschaftskammer für das Saarland — Pflanzenschutzamt — Saarbrücken |SACHSEN | Sächsische Landesanstalt für Landwirtschaft — Fachbereich Pflanzliche Erzeugung — Dresden |SACHSEN-ANHALT | Amt für Landwirtschaft und Flurneuordnung Altmark — Sachgebiet Pflanzenschutz — Stendal |Amt für Landwirtschaft und Flurneuordnung Mitte — Sachgebiet Pflanzenschutz — Halberstadt |Amt für Landwirtschaft und Flurneuordnung Anhalt — Sachgebiet Pflanzenschutz — Dessau |Amt für Landwirtschaft und Flurneuordnung Süd — Sachgebiet Pflanzenschutz — Weißenfels |SCHLESWIG-HOLSTEIN | Amt für ländliche Räume Kiel — Abteilung Pflanzenschutz — Kiel |Amt für ländliche Räume Libeck — Abteilung Pflanzenschutz — Lübeck |Amt für ländliche Räume Husum — Abteilung Pflanzenschutz — Husum |THÜRINGEN | Thüringer Landesanstalt für Landwirtschaft Jena — Referat Pflanzenschutz — Erfurt-Kühnhausen |GRIEĶIJAMinistry of AgricultureDirectorate of Plant Produce ProtectionDivision of Phytosanitary Control3-5, Ippokratous Str.EL-10164 AthensTālr.: (30-210) 361 53 94Fakss: (30-210) 361 71 03SPĀNIJAMinisterio de Agricultura, Pesca y AlimentaciónDirección General de AgriculturaSubdirección General de Sanidad VegetalC/Alfonso XII 62E-28014 MadridTālr.: (34) 913 47 82 54Fakss: (34) 913 47 82 63ANDALUCÍA | Dirección General de la Producción Agraria c/Tabladilla s/n E-41013 Sevilla Tālr.: (34-95) 503 22 79 Fakss: (34-95) 503 31 62 |ARAGÓN | Centro de Protección Vegetal Av. Montañana 930 E-50059 Zaragoza Tālr.: (34-976) 71 63 85 Fakss: (34-976) 71 63 88 |ASTURIAS | Dirección General de Agroalimentación e/Coronel Aranda 2 E-33005 Oviedo Tālr.: (34-985) 10 56 37 Fakss: (34-985) 10 55 17 |BALEARES | Dirección General de Agricultura c/Foners 10 E-07006 Palma de Mallorca Tālr.: (34-971) 17 61 05 Fakss: (34-971) 17 61 56 |CANTABRIA | Dirección General de Agricultura c/Gutierrez Solana s/n E-39011 Santander Tālr.: (34-942) 20 78 39 Fakss: (34-942) 20 78 03 |CASTILLA Y LEÓN | Dirección General de Producción Agropecuaria c/Rigoberto Cortejoso 14 E-47014Valladolid Tālr.: (34-983) 41 90 02 Fakss: (34-983) 41 92 38 |CASTILLA LA MANCHA | Dirección General de la Producción Agropecuaria e/Pintor Matías Moreno 4 E-45002 Toledo Tālr.: (34-925) 26 67 11 Fakss: (34-925) 26 68 97 |CATALUÑA | Dirección General de Producción Agraria e Innovación Rural Gran Via de las Cortes Catalanas 612 E-08007 Barcelona Tālr.: (34-93) 304 67 00 Fakss: (34-93) 304 67 60 |EXTREMADURA | Servicio de Sanidad Vegetal Av. De Portugal s/n E-06800 Mérida — Badajoz Tālr.: (34-924) 00 23 40 Fakss: (34-924) 00 21 36 |GALICIA | Dirección General de Producción y Sanidad Agropecuaria Edificio Administrativo San Cayetano s/n E-15781 Santiago de Compostela — A Coruña Tālr.: (34-981) 54 47 77 Fakss: (34-981) 54 57 35 |LA RIOJA | Dirección General del Instituto de Calidad de la Rioja Av. de la Paz 8 E-26071 Logroño Tālr.: (34-941) 29 16 00 Fakss: (34-941) 29 16 02 |MADRID | Dirección General de Agricultura Ronda de Atocha 1 7 E-28012 Madrid Tālr.: (34-91) 580 19 28 Fakss: (34-91) 580 19 53 |MURCIA | Dirección General de Industrias y Asociacionismo Agrario Plaza Juan XXIII s/n E-30071 Murcia Tālr.: (34-968) 36 27 31 Fakss: (34-968) 36 22 26 |NAVARRA | Dirección General de Agricultura y Ganadería c/Tudela 20 E-31003 Pamplona Tālr.: (34-848) 42 66 32 Fakss: (34-848) 42 67 10 |PAÍS VASCO | Dirección de Agricultura y Ganadería e/San Sebastian 1 E-01010 Vitoria Tālr.: (34-945) 01 96 36 Fakss: (34-945) 01 97 01 |VALENCIA | Dirección General de Investigación e Innovación Agraria y Ganadería e/Amadeo de Saboya 2 E-46010 Valencia Tālr.: (34-96) 342 48 36 Fakss: (34-96) 342 48 43 |FRANCIJAMinistère de l'agriculture, de l'alimentation, de la pêche et des affaires ruralesDirection générale de l'alimentationSous-direction de la Qualité et de la Protection des végétaux251, Rue de VaugirardF-75732 Paris Cedex 15Tālr.: (33-1) 495 581 53Fakss: (33-1) 495 559 49ĪRIJADepartment of Agriculture and FoodHorticulture and Plant Health DivisionMaynooth Business CampusMaynooth Co. KildareIrelandTālr.: (353-1) 505 33 54Fakss: (353-1) 505 35 64ITĀLIJAMinistero delle Politiche agricole e forestali (MiPAF)Servizio FitosanitarioVia XX Settembre 20I-00187 RomaTālr.: (39-06) 46 65 60 98Fakss: (39-06) 481 46 28LUKSEMBURGAMinistère de l'agricultureASTA16, route d'Esch - BP 1904L-1019 LuxembourgTālr.: (352) 45 71 72-218Takss: (352) 45 71 72-340NĪDERLANDEMinisterie van Landbouw, Natuur en VoedselkwaliteitPlantenziektekundige DienstGeertjesweg 15 - Postbus 91026700 HC WageningenNederlandTālr.: (31-317) 49 69 11Fakss: (31-317) 42 17 01AUSTRIJABURGENLAND | Burgenländische Landwirtschaftskammer Esterhazystraße 15 A-7001 Eisenstadt Tālr.: (43-2) 682702/656 Fakss: (43-2) 682702/691 |KÄRNTEN | Amt der Kärntner Landesregierung Abteilung 11, Agrarrecht Amtlicher Pflanzenschutzdienst Kohldorfer Straße 98 A-9020 Klagenfurt Tālr.: (43-4)63536/31108 Fakss: (43-4) 63536/31100 |NIEDERÖTERREICH | Niederöterreichische Landes-Landwirtschaftskammer Amtlicher Pflanzenschutzdienst Wiener Straße 64 A-3 100 St. Poten Tālr.: (43-27) 42259/2600 Fakss: (43-27) 42259/2209 |OBERÖTERREICH | Landwirtschaftskammer für Oberöterreich Amtlicher Pflanzenschutzdienst Auf der Gugl 3 A-4021 Linz Tālr.: (43-7) 326902/1412 Fakss: (43-7) 326902/1427 |SALZBURG | Kammer für Land- und Forstwirtschaft in Salzburg Amtlicher Pflanzenschutzdienst Schwarzstraße 19 A-5024 Salzburg Tālr.: (43-66) 2870571/241 Fakss: (43-66) 2870571/295 |STEIERMARK | Landwirtschaftliches Versuchszentrum Steiermark Fachabteilung 10 B Amtlicher Pflanzenschutzdienst Burggasse 2 A-8010 Graz Tālr.: (43-3) 16877/2817 Fakss: (43-3) 16877/6643 |TIROL | Amt der Tiroler Landesregierung Abteilung III c Amtlicher Pflanzenschutzdienst Meinhardstraße 8 A-6020 Innsbruck Tālr.: (43-5) 12508/2549 Fakss: (43-5) 12508/2545 |VORARLBERG | Landwirtschaftskammer für Vorarlberg Amtlicher Pflanzenschutzdienst Montfortstraße 9-11 A-6901 Bregenz Tālr.: (43-55) 74400/230 Fakss: (43-55) 74400/602 |WIEN | Magistrat der Stadt Wien Magistratsabteilung 42 Amtlicher Pflanzenschutzdienst Am Heumarkt 2b A-1030 Wien Tālr.: (43-1)9112555 Fakss: (43-1) 9112555/42 |PORTUGĀLEDirecção-Geral de Protecção das CulturasQuinta do MarquêsP-2780-155 OeirasTālr.: (351-21) 446 40 50Fakss: (351-21) 442 06 16SOMIJAPlant Production Inspection Centre (KTTK)Plant Protection DepartmentPO Box 42FIN-00501 HelsinkiTālr.: (358-9) 5765 111Fakss: (358-9) 5765 2734ZVIEDRIJASwedish Board of AgriculturePlant Protection ServiceS-5182 JönköpingTālr.: (46-36) 15 50 00Fakss: (46-36) 12 25 22APVIENOTĀ KARALISTEDepartment for Environment, Food and Rural AffairsPlant Health DivisionFoss House, King's Pool1-2 Peasholme GreenYork YO I 7PXUnited KingdomTālr.: (44-190) 445 51 61Fakss: (44-190) 445 51 63Scottish Executive Environment and Rural Affairs Dept. (SEERAD)Pentland House47 Robb's LoanEdinburgh EH14 1TWUnited KingdomNational Assembly for WalesAnimal and Plant Health DivisionWelsh Assembly GovernmentCrown BuildingsCathays ParkCardiff CF10 3NQUnited KingdomDepartment of Agriculture and Rural Developments (DARD)Dundonald HouseUpper Newtonards RoadBelfast BT4 3SBUnited KingdomDepartment of Agriculture and FisheriesPO Box 327Howard Davis FarmTrinityJersey JE4 8UFUnited KingdomChief Executive OfficerCommittee for HorticultureRaymond Falla House, PO Box 459Longue Rue (Burnt Lane)St. Martin'sGuernsey GY1 6AFUnited KingdomMinistry of AgricultureKnockaloe PeelIsle of Man IM5 3AJUnited KingdomForestry Commission231 Corstorphine RoadEdinburgh EH12 7ATUnited KingdomŠVEICEOffice fédéral de l'agricultureService phytosanitaire fédéralCH-3003 BerneTālr.: (41-31) 322 25 50Fakss: (41-31) 322 26 34--------------------------------------------------4. PAPILDINĀJUMS4. PANTĀ MINĒTĀS ZONAS UN ĪPAŠAS PRASĪBAS, KAS UZ TĀM ATTIECAS4. pantā minētās zonas un īpašās prasības, kas uz tām attiecas, un kuras jāizpilda abām Pusēm, ir paredzētas attiecīgajos zemāk minētajos abu Pušu normatīvajos un administratīvajos aktos.Eiropas Kopienas noteikumiKomisijas 2001. gada 8. maija Direktīva 2001/32/EK, ar ko atzīst aizsargājamās zonas, kuras pakļautas konkrētiem augu veselības apdraudējumiem Kopienā, un atceļ Direktīvu 92/76/EEK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/46/EKPadomes 2000. gada 8. maija Direktīva 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret augiem vai augu produktiem kaitīgu organismu ievešanu un to izplatību Kopienā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003Šveices noteikumi2001. gada 28. februāra rīkojums par augu aizsardzību, 4. pielikums, B daļa (OA 2001 1191), kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2003. gada 26. novembrī (OA 2003 4925)--------------------------------------------------5. PAPILDINĀJUMSINFORMĀCIJAS APMAIŅAPaziņojumi, kas minēti 9. panta 1. punktā, ir šādi:- paziņojumi par sūtījumu aizturēšanu un kaitīgiem organismiem no trešām valstīm vai no kādas Pušu teritoriju daļas, kā arī par nenovēršamiem draudiem augu veselībai, kā paredzēts Direktīvā 94/3/EEK,- paziņojumi, kas paredzēti Direktīvas 2000/29/EK 16. pantā.--------------------------------------------------


title: 2014/625/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2014. gada 3. aprīlis ) par kopuzņēmuma ENIAC 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               5.9.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/324

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2014. gada 3. aprīlis)
   par kopuzņēmuma ENIAC 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2014/625/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā kopuzņēmuma ENIAC 2012. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par kopuzņēmuma ENIAC 2012. finanšu gada pārskatiem ar kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2014. gada 18. februāra ieteikumu (05851/2014 – C7-0053/2014),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 72/2008, ar ko izveido ENIAC kopuzņēmumu (4), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0204/2014),

               1.

               sniedz kopuzņēmuma ENIAC izpilddirektoram apstiprinājumu par kopuzņēmuma 2012. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt kopuzņēmuma ENIAC izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 369, 17.12.2013., 18. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 30, 4.2.2008., 21. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Dalībvalstu valdību pārstāvju padomes Lēmums (2002. gada 27. februāris) par EOTK līguma izbeigšanās finansiālām sekām un par Ogļu un tērauda izpētes fondu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

42002D0234

Oficiālais Vēstnesis L 079 , 22/03/2002 Lpp. 0042 - 0060

		Dalībvalstu valdību pārstāvju padomes lēmums(2002. gada 27. februāris)par EOTK līguma izbeigšanās finansiālām sekām un par Ogļu un tērauda izpētes fondu(2002/234/EOTK)EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI, TIEKOTIES PADOMES SANĀKSMĒ,tā kā:(1) Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) dibināšanas līguma termiņš beidzas 2002. gada 23. jūlijā, un EOTK līdzekļi nonāks atpakaļ pie dalībvalstīm.(2) Dalībvalstis ir paudušas savu galīgo mērķi nodot EOTK līdzekļus Eiropas Kopienai (EK) un izveidot kopēju to nozaru izpētes fondu, kas saistītas ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību. Ir izdarīta atsauce uz Eiropas Padomes rezolūciju, kas pieņemta 1997. gada 16. jūnija sanāksmē Amsterdamā, kā arī rezolūcijām, ko 1998. gada 20. jūlijā un 1999. gada 21. jūnijā pieņēma Padome un dalībvalstu valdību pārstāvji. Dalībvalstis turpina īstenot šo mērķi.(3) Lai nodrošinātu pienācīgu pagaidu EOTK aktīvu un pasīvu pārvaldīšanu no 2002. gada 24. jūlija līdz minētajai nodošanai, Komisijai jāuzdod pārvaldīt šos līdzekļus. Līdzekļu samazinājums šajā pagaidu pārvaldīšanas laikā nedrīkst radīt nekādas papildu saistības dalībvalstīm.(4) Komisija saistībā ar līdzekļu nodošanu EK ir ierosinājusi, ka tai būtu jāpārvalda EOTK līdzekļi atbilstoši īpašām normām. Pēc būtības minētās normas jāpiemēro arī attiecībā uz šo lēmumu, tādējādi nodrošinot vajadzīgo atbilstību neietekmējot šā lēmuma starpvaldību specifiku.(5) Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Parlamentu par īpašajām normām, kas jāpiemēro.(6) Ņemot vērā, ka veiksmīgai EOTK aktīvu pārvaldīšanai ir vajadzīga uzņēmēju uzticība, kas cita starpā izriet no ilglaicīgas paredzamības attiecībā uz juridisko situāciju.(7) Tāpēc jānodrošina pagaidu EOTK līdzekļu pārvalde atbilstoši šā lēmuma noteikumiem,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Visus EOTK aktīvus un pasīvus, kādi tie ir 2002. gada 23. jūlijā, sākot no 2002. gada 24. jūlija dalībvalstu vārdā pārvalda Komisija.2. Šo aktīvu un pasīvu tīro vērtību, kāda tā ir EOTK bilancē 2002. gada 23. jūlijā, ņemot vērā jebkādu pieaugumu vai samazinājumu, kas varētu rasties likvidācijas darbību rezultātā, uzskata par aktīviem, kas paredzēti izpētei ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs, turpmāk tekstā — "likvidējamā EOTK". Pēc likvidācijas pabeigšanas minētos aktīvus sauc par "Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem".3. Ieņēmumus no aktīviem, ko sauc par "Ogļu un tērauda izpētes fondu", saskaņā ar šo lēmumu un uz tā pamata pieņemtiem aktiem izmanto tikai izpētei, ko veic ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs.2. pantsNoteikumi I, II un III pielikumā ir šā lēmuma sastāvdaļa.3. pantsJa vien šajā lēmumā nav noteikts citādi, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumus ar attiecīgām izmaiņām piemēro darbībām, ko saskaņā ar šo lēmumu veic Komisija.4. pantsŠo lēmumu piemēro no 2002. gada 24. jūlija, un tas ir spēkā līdz dienai, kad EOTK līdzekļu aktīvus un pasīvus nodod Eiropas Kopienai.Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2002. gada 27. februārīPriekšsēdētājsF. J. Conde De Saro--------------------------------------------------I PIELIKUMSŠā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi1. punkts1 Komisijai uzdod pabeigt Eiropas Ogļu un tērauda kopienas finanšu operācijas, kas joprojām turpinās pēc EOTK dibināšanas līguma termiņa beigām. Ja EOTK parādnieks neizpilda saistības likvidācijas posmā, zaudējumus, kas rodas tā rezultātā, pirmkārt, atrēķina no esošā kapitāla un tad — no kārtējā gada ieņēmumiem. Pirms norakstīt jebkuru prasījumu pret EOTK parādniekiem, kas nepilda saistības, Komisija izmēģinās visus aizsardzības līdzekļus, tostarp galvojuma pieprasījumu (hipotēku, drošības naudu, bankas galvojumu vai citu). Komisija paturēs tiesības uz visām iespējamām rīcībām gadījumam, ja parādnieks atgūst maksātspēju.2. Likvidāciju vada saskaņā ar normām un procedūrām, kas attiecas uz šīm darbībām, ar Kopienas iestādēm, kurām pašlaik ir pilnvaras un prerogatīvas, kas tām paredzētas ar EOTK dibināšanas līgumu un sekundāriem tiesību aktiem, kas ir spēkā 2002. gada 23. jūlijā.2. punktsAktīvus Komisija pārvalda tā, lai nodrošinātu ilglaicīgus ieņēmumus. Likvīdo aktīvu ieguldīšanas mērķim jābūt augstākajiem iespējamiem ienākumiem, kas ir saderīgi ar drošības nosacījumiem.3. punkts1. Katru gadu peļņas un zaudējumu pārskatu, bilanci un finanšu pārskatu sastāda, lai atsevišķi no citām Kopienu finanšu operācijām parādītu likvidācijas darbības, kas paredzētas 1. punktā, un ieguldījumu darījumus, kas paredzēti 2. punktā. Šos finanšu pārskatus pievieno tiem finanšu pārskatiem, ko katru gadu sastāda Komisija saskaņā ar EK Līguma 275. pantu un Finanšu regulu, kuru piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.2. Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Kopienu vispārējam budžetam piemērojamajā Finanšu regulā noteiktās Eiropas Parlamenta, Padomes un Revīzijas palātas pilnvaras attiecībā uz kontroli un izpildi analoģiski attiecas uz darbībām, kas minētas 3.1. punktā.4. punkts1. Tīrais ieņēmums no ieguldījumiem, kas paredzēti 2. punktā, ir ieņēmums Eiropas Savienības vispārējā budžetā. Šos ieņēmumus asignē konkrētam mērķim, proti, zinātnisko projektu finansēšanai nozarēs, kuras saistītas ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību, un uz kurām neattiecas Izpētes pamatprogramma. Minētais veido Ogļu un tērauda izpētes fondu, un to pārvalda Komisija.2. Ieņēmumus, kas minēti 4.1. punktā, sadala, 27,2 % atvēlot ar oglēm saistītai izpētei un 72,8 % — ar tēraudu saistītai izpētei. Vajadzības gadījumā Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu maina sadalījumu starp izpēti, kas saistīta ar oglēm, un izpēti, kas saistīta ar tēraudu.3. Katra attiecīgā gada 31. decembrī joprojām pieejamos neizlietotos ieņēmumus un apropriācijas, kas rodas no šiem ieņēmumiem, automātiski pārnes uz nākamo gadu. Šīs apropriācijas var pārnest uz citiem budžeta posteņiem.4. Budžeta apropriācijas, kas atbilst atsauktām saistībām, automātiski zaudē spēku katra finanšu gada beigās. Tos uzkrājumus saistībām, kas atbrīvoti atsaukumu rezultātā, iegrāmato 3.1. punktā paredzētajā bilancē un peļņas un zaudējumu pārskatā, un tie sākotnēji nonāk atpakaļ likvidējamās EOTK aktīvos un vēlāk, kad likvidācija pabeigta, — Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvos. Atgūtās summas līdzīgi iegrāmato bilancē un peļņas un zaudējumu pārskatā.5. punkts1. Tīro ieņēmumu, kas pieejams, lai finansētu n + 2 gada zinātniskos projektus, iegrāmato likvidējamās EOTK n gada bilancē un, kad likvidācija pabeigta, — Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu bilancē.2. Lai mazinātu izpētes finansējuma svārstības, kas rodas finanšu tirgos notiekošo izmaiņu dēļ, īsteno izlīdzināšanu un izveido uzkrājumus neparedzētiem izdevumiem. Sīkāka aprēķinu informācija izlīdzināšanai un uzkrājumu neparedzētiem izdevumiem lieluma noteikšanai ir ietverti papildinājumā.6. punktsAdministratīvie izdevumi, kuri rodas šajā lēmumā minētās likvidācijas, ieguldīšanas un pārvaldības darbību rezultātā un kuri atbilst izdevumiem, kas noteikti 1965. gada 8. aprīļa Līguma par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi 20. pantā, un kuru summa koriģēta ar Padomes 1977. gada 21. novembra Lēmumu, sedz Komisija no ikgadējā 3,3 miljonu eiro kopsummas maksājuma, kuru proporcionāli laikam pārskaita uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu no fonda rezerves kapitāla.7. punktsKomisija nosaka EOTK aktīvu un pasīvu summu bilancē, ko noslēdz 2002. gada 23. jūlijā.--------------------------------------------------I pielikuma papildinājumsProcedūras, kas jāievēro, lai noteiktu tīrā ieņēmuma summu, kura jāpiešķir Ogļu un tērauda izpētes fondam1. IEVADSTīrais ieņēmums, ko var izmantot, lai finansētu zinātniskos projektus, atbilst likvidējamās EOTK ikgadējai tīrai peļņai un vēlāk, kad likvidācija pabeigta, — Ogļu un tērauda izpētes fonda ikgadējai tīrai aktīvu peļņai. Izmantojamā metode sastāv no n + 2 gada ogļu un tērauda izpētes finansējuma noteikšanas n gada bilances sastādīšanā, ņemot vērā pusi no tīrās peļņas pieauguma vai pazeminājuma attiecībā pret iepriekšējo līmeni, kas pieņemts ogļu un tērauda izpētei.2. DEFINĪCIJAn : izpētes gadsRn : n gada tīrā peļņaPn : n gada uzkrājums neparedzētiem izdevumiemDn + 1 : izpētei piešķirtie līdzekļi n + 1 gadā (noteikti pēc n-1 gada bilances sastādīšanas)Dn + 2 : izpētei piešķirtie līdzekļi n + 2 gadā3. IZMANTOTIE ALGORITMIAlgoritmi, ko izmanto, lai noteiktu uzkrājuma lielumu neparedzētiem izdevumiem un izpētei piešķirtos līdzekļus n + 2 gadā, kuri uzrādīsies n gada bilancē, ir šādi:3.1. Uzkrājuma lielums neparedzētiem izdevumiem:P=0,5*Rn – Dn+13.2. Izpētei piešķirtie līdzekļi n + 2 gadā (noapaļoti uz augšu vai uz leju līdz tuvākajiem simts tūkstošiem eiro. Ja aprēķins sniedz rezultātu, kas ir tieši pa vidu, piešķirtos līdzekļus noapaļo uz augšu līdz tuvākajiem simts tūkstošiem eiro)D=0,5*Rn – Dn+1Attiecīgā gadījumā summu, kas vajadzīga noapaļošanai (vai summu, kas paliek pāri pēc noapaļošanas), paņem no uzkrājuma neparedzētiem izdevumiem (vai atgriež tajā).--------------------------------------------------II PIELIKUMSDaudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai, kā arī Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai pēc likvidācijas pabeigšanas1. punktsDaudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai, kā arī Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai pēc likvidācijas pabeigšanas (še turpmāk — "finanšu pamatnostādnes") ir izklāstītas papildinājumā.2. punktsFinanšu pamatnostādnes pārskata vai attiecīgos gadījumos papildina reizi katrā piecu gadu laika posmā, no kuriem pirmais beidzas 2007. gada 31. decembrī. Šim nolūkam vēlākais katra piecu gadu laikposma pēdējā gada pirmajos sešos mēnešos Komisija atkārtoti novērtē finanšu pamatnostādņu darbību un efektivitāti, kā arī ierosina attiecīgus grozījumus.Komisija var veikt šādu atkārtotu novērtēšanu un iesniegt visus attiecīgos grozījumu priekšlikumus Padomei pirms piecu gadu laikposma beigām, ja tā uzskata šādu rīcību par piemērotu.--------------------------------------------------II pielikuma papildinājumsFinanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai, kā arī Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai pēc likvidācijas pabeigšanas1. LĪDZEKĻU IZMANTOŠANAa) Likvidējamās EOTK aktīvus, tajā skaitā gan tās aizdevumu portfeli, gan tās ieguldījumus, izmanto pēc vajadzības, lai izpildītu tādas atlikušās EOTK saistības kā tās neatmaksātie aizņēmumi, tās saistības, kas izriet no iepriekšējiem darbības budžetiem, un visas tās neparedzamās saistības.b) Likvidējamās EOTK aktīvu summu, kas nav vajadzīga, lai izpildītu a) apakšpunktā aprakstītās saistības, iegulda tā, lai nodrošinātu ienākumu, kas jāizmanto ar mērķi finansēt tās izpētes turpināšanu, kuru veic ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs.c) Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvus iegulda tā, lai nodrošinātu ienākumu, kas jāizmanto ar mērķi finansēt tās izpētes turpināšanu, kuru veic ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs.2. AKTĪVU PIEŠĶIRŠANAAtbilstoši 1. punktam, Komisija sadalīs aktīvus starp šādām trim kategorijām:a) rezerves, kas vajadzīgas, lai EOTK kreditoriem sniegtu garantiju, ka visi tās neatmaksātie aizņēmumi un to procenti tiks samaksāti pilnā apmērā noteiktajā dienā, tādējādi ļaujot parādniekam saglabāt tā "AAA" kredītvērtējumu vai tam līdzvērtīgu;b) līdzekļi, kas vajadzīgi, lai garantētu visu to summu izmaksu, kuras likumīgi paredzētas EOTK darbības budžetā līdz EOTK dibināšanas līguma termiņa beigām;c) apmērā, kādā līdzekļi vairs nav vajadzīgi iepriekšminētajiem mērķiem (aizņēmumu atmaksājumu vai procentu izmaksu dēļ, neizmantojot rezerves vai iespējamu budžeta saistību atcelšanu) šādus līdzekļus atvēl ieguldījumu kategorijām.3. IEGULDĪJUMU KATEGORIJASAktīvi, kas minēti 2. punktā, jāiegulda tā, lai nodrošinātu, ka līdzekļi ir pieejami vajadzīgajā apjomā un laikā, vienlaikus ģenerējot lielākos pieejamos ienākumus un ilglaicīgi saglabājot atbilstošu augstu drošības un stabilitātes pakāpi.a) Lai sasniegtu šos mērķus, ieguldījumi ir atļauti tikai šādās aktīvu kategorijās:i) termiņnoguldījumi pilnvarotās bankās;ii) pilnvaroto banku vai citu pilnvarotu emitentu kategoriju emitēti naudas tirgus instrumenti ar pēdējo maksājuma termiņu, kas ir mazāks par gadu;iii) nemainīgās un peldošās procentu likmes obligācijas ar maksāšanas termiņu, kas nepārsniedz 10 gadus, ja tās ir emitējušas jebkuras pilnvaroto emitentu kategorijas;iv) akciju daļas atļautos kolektīvo ieguldījumu fondos, ja šādi ieguldījumi ir veikti tikai ar līdzekļiem, kuru mērķis ir atbilst finanšu indeksa rādījumam, un tikai ar ieguldījumiem, kuri minēti 2. punkta c) apakšpunktā.b) Komisija attiecībā uz aktīvu kategorijām, kas norādītas a) apakšpunktā, var pielietot arī šādas darbības:i) atpirkšanas un pirkuma un atpārdevuma līgumus, ja darījuma partneri ir pilnvaroti šādiem darījumiem un ja- vērtspapīri, uz kuriem attiecas šādi līgumi, nevar tikt atkārtoti pārdoti pirms līgumā noteiktā termiņa citām personām, kas nav līgumslēdzēji darījuma partneri, un- Komisija saglabā tiesības atpirkt vērtspapīrus, ko tā varēja pārdot līgumā noteiktajā termiņā;ii) obligāciju aizdevuma operācijas, ievērojot tikai nosacījumus un procedūras, kas noteiktas atzītās mijieskaita sistēmās, piemēram, CLEARSTREAM un EUROCLEAR, vai ko noteikušas vadošās finanšu iestādes, kuras specializējas šajā darbību veidā, uz ko attiecas uzraudzības noteikumi, kurus uzskata par līdzvērtīgiem Kopienas noteikumiem.c) "Pilnvaroti" darījuma partneri šīs pamatnostādnēs nozīmē ir tie, kurus Komisija izraugās saskaņā ar saviem noteikumiem un procedūrām, kas minētas 7. punktā.4. IEGULDĪJUMU LIMITIa) Ieguldījumu limiti ir šādas summas:i) obligācijām, kuras emitējušas dalībvalstis vai Savienības iestādes, vai par kurām tās galvojušas, - 250 miljoni eiro attiecībā uz katru dalībvalsti vai iestādi;ii) obligācijām, kuru emitenti vai galvotāji ir citi suverēni vai pārvalstiski aizņēmēji, kuru kredītvērtējums nav mazāks par "AA-" vai tam līdzvērtīgu, - 100 miljoni eiro attiecībā uz katru emitentu vai galvotāju;iii) termiņnoguldījumiem pilnvarotā bankā un/vai pilnvarotas bankas monetāriem instrumentiem, - 100 miljoni eiro attiecībā uz katru banku vai 5 % no bankas pašas kapitāla, ja tas ir mazāk;iv) to uzņēmumu emitentu obligācijām, kuru kredītvērtējums nav mazāks par "AAA" vai tam līdzvērtīgu, - 50 miljoni eiro attiecībā uz katru emitentu;v) to uzņēmumu emitentu obligācijām, kuru kredītvērtējums nav mazāks par "AA-" vai tam līdzvērtīgu, - 25 miljoni eiro attiecībā uz katru emitentu;vi) ieguldījumiem kolektīvo ieguldījumu fondos, kuru kredītvērtējums nav mazāks par "AA-" vai tam līdzvērtīgu, - 25 miljoni eiro attiecībā uz katru šādu instrumentu.b) Tie ieguldījumi jebkurā vienā obligāciju emisijā, uz kuriem attiecas iepriekš a) apakšpunktā norādītie limiti, nav lielāki par 20 % no kopējās šādas emisijas summas.c) Jebkura viena darījuma partnera ieguldījumi, uz kuriem attiecas iepriekš a) apakšpunktā norādītie limiti, un kuri vajadzības gadījumā apkopoti pa instrumentiem nav lielāki par 20 % no aktīvu kopsummas.d) Kredītvērtējumi, kas minēti šajās pamatnostādnēs, ir tie, kurus piemēro vismaz viena no lielākajām vispāratzītajām kredītvērtējuma aģentūrām.5. PĀRSKAITĪJUMS UZ EIROPAS SAVIENĪBAS BUDŽETUTīro ieņēmumu nodod Eiropas Savienības vispārējam budžetam kā ieņēmumu, kas piešķirts īpašiem nolūkiem, un pārskaita no likvidējamās EOTK un pēc likvidācijas pabeigšanas — Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem, ja tas vajadzīgs, lai izpildītu tās budžeta pozīcijas saistības, kas paredzētas pētniecības programmām ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītajām nozarēm.6. GRĀMATVEDĪBALīdzekļu pārvaldīšanu iegrāmato ikgadējā peļņas un zaudējumu pārskatā un ikgadējā bilancē, ko sagatavo attiecībā uz likvidējamo EOTK un pēc likvidācijas pabeigšanas — Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem. Tie balstās uz vispārīgi pieņemtiem grāmatvedības principiem, kas līdzvērtīgi tiem, kuri paredzēti attiecībā uz EOTK, un jo īpaši uz Padomes Ceturto direktīvu 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs), kas attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem [1] un Padomes Direktīvu 86/635/EEK (1986. gada 8. decembris) par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem [2]. Pārskatus apstiprina Komisija un pārbauda Revīzijas palāta. Komisija piesaista uzņēmumus no malas, lai veiktu tās pārskatu ikgadējo pārbaudi.7. PĀRVALDES KĀRTĪBAKomisija saistībā ar likvidējamās EOTK un pēc likvidācijas pabeigšanas — Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem veic iepriekšminētās pārvaldes darbības atbilstoši šīm pamatnostādnēm un saskaņā ar tās iekšējiem noteikumiem un procedūrām, kas ir spēkā attiecībā uz EOTK tās likvidācijas laikā, vai atbilstoši to grozījumiem pēc tam.Sīki izstrādātu ziņojumu par pārvaldes darbībām, ko veic saskaņā ar šīm pamatnostādnēm, izveido reizi trīs mēnešos un nosūta dalībvalstīm.[1] OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/65/EK (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.).[2] OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2001/65/EK.--------------------------------------------------III PIELIKUMSDaudzgadu tehniskās pamatnostādnes Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmai1. punktsDaudzgadu tehniskās pamatnostādnes Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmai (še turpmāk — "tehniskās pamatnostādnes") ir izklāstītas papildinājumā.2. punktsTehniskās pamatnostādnes pārskata un attiecīgos gadījumos papildina reizi katrā piecu gadu laika posmā, no kuriem pirmais beidzas 2007. gada 31. decembrī. Šim nolūkam vēlākais katra piecu gadu laikposma pēdējā gada pirmajos sešos mēnešos Komisija atkārtoti novērtē tehnisko pamatnostādņu darbību un efektivitāti un ierosina attiecīgus grozījumus.Komisija var veikt šādu atkārtotu novērtēšanu un iesniegt visus attiecīgos grozījumu priekšlikumus Padomei pirms piecu gadu laika posma beigām, ja tā uzskata šādu rīcību par piemērotu.--------------------------------------------------III pielikuma papildinājumsTehniskās pamatnostādnes Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmai1. PROGRAMMA1.1. MērķiKā turpinājumu Eiropas Ogļu un tērauda kopienas Ogļu un tērauda pētniecības un tehnikas attīstības programmai ("EOTK ESP programmas") un saskaņā ar noturīgas attīstības sistēmu izveido Ogļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmu (še turpmāk — "programma"). Programmas mērķis ir atbalstīt to Kopienas nozaru konkurētspēju, kas saistītas ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību. Programma atbilst Eiropas Savienības zinātnes, tehnoloģijas un politikas mērķiem, un tā papildina darbības, ko veic dalībvalstis, un ko īsteno saskaņā ar tādām pašreizējām Kopienas pētniecības programmām kā Eiropas Kopienas pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogramma (še turpmāk — "Izpētes pamatprogramma"). Šo programmu starpā veicina koordināciju, komplementaritāti un sinerģiju, kā arī informācijas apmaiņu starp projektiem, ko finansē saskaņā ar šo programmu, un tiem, ko finansē saskaņā ar Izpētes pamatprogrammu.1.2. Galvenie principiProgramma nodrošina finansiālu palīdzību 1.5. punktā noteiktajiem pieļaujamajiem projektiem, papildu pasākumiem un citām darbībām, veicinot sadarbību starp uzņēmumiem, zinātniskās izpētes centriem un universitātēm. Programma attiecas uz ražošanas procesiem, izmantošanu, resursu saglabāšanu, apkārtējās vides stāvokļa uzlabošanu un darba drošību nozarēs, kas saistītas ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību.Termini "ogles" un "tērauds" ir aprakstīti A papildinājumā.1.3. Darbības jomaŠīs pamatnostādnes apraksta programmas struktūru, vadīšanu un īstenošanu, tās zinātnisko un tehnisko saturu un prioritātes, kā papildinājumu citām pašreizējām pētniecības programmām, kā arī līdzdalības noteikumus.Šīs pamatnostādnes ietver 3.1. punktā aprakstīto uzaicinājumu par priekšlikumu iesniegšanu attiecībā uz programmu un zinātnes/tehnikas un sociālekonomiskajām prioritātēm, kas aprakstītas B un C papildinājumos, kurus var grozīt Komisija atbilstoši 2.1. punktā aprakstītajai procedūrai.1.4. Līdzdalība1.4.1. DalībvalstisDalībvalstu teritorijā reģistrēti uzņēmumi, zinātniskās pētniecības institūti vai fiziskas personas var piedalīties programmā un pieteikties finansiālai palīdzībai, ja tās plāno veikt ESP darbības vai ja tās var dot būtisku ieguldījumu šādās darbībās.1.4.2. Pieteikumu iesniedzējas valstisUzņēmumi, zinātniskās pētniecības institūti vai fiziskas personas pieteikumu iesniedzējās valstīs ir tiesīgi piedalīties, nesaņemot nekādu finansiālu palīdzību, ko paredz programma, ja vien attiecīgajos Eiropas nolīgumos, to papildu protokolos un dažādo Asociācijas padomju lēmumos nav paredzēts citādi.1.4.3. Trešās valstisUzņēmumi, zinātniskās pētniecības institūti vai fiziskas personas no trešām valstīm ir tiesīgi piedalīties saistībā ar atsevišķiem projektiem, nesaņemot finansiālu palīdzību, ko paredz programma, ja šāda līdzdalība ir Kopienas interesēs.1.5. Pieļaujamie projekti, papildu pasākumi un citas darbībasZinātniskos un izmēģinājuma projektus, paraugprojektus, papildu pasākumus, atbalsta un sagatavošanās darbības var finansēt saskaņā ar programmu.Zinātniskais projekts ir paredzēts, lai aptvertu pētīšanas vai eksperimentēšanas darbu ar mērķi iegūt dziļākas zināšanas, lai veicinātu konkrētu praktisku mērķu sasniegšanu, piemēram, produkcijas, ražošanas procesu vai pakalpojumu attīstību vai izveidi.Izmēģinājuma projektu raksturo iekārtu vai atbilstoša mēroga, būtiskas iekārtas daļas būvniecība, ekspluatācija un izstrāde, kurā izmanto pietiekami lielas sastāvdaļas, lai pārbaudītu potenciālu, kāds ir teorētisko un laboratorijas rezultātu ieviešanai praksē un/vai to tehnisko un saimniecisko datu uzticamības palielināšanai, kas vajadzīgi attīstībai demonstrējumu posmā un, atsevišķos gadījumos, ražošanas un/vai tirdzniecības posmā.Paraugprojektu raksturo rūpnieciska mēroga iekārtas vai būtiskas rūpnieciska mēroga iekārtas daļas būvniecība un/vai ekspluatācija ar mērķi apkopot visus tehniskos un saimnieciskos datus, lai ar minimālu risku pārietu pie tehnoloģijas rūpnieciskas un/vai komerciālās izmantošanas.Papildu pasākumi ir saistīti ar iegūto zināšanu pielietošanas, projektu apvienošanas, rezultātu izplatīšanas un pētnieku apmācības un mobilitātes veicināšanu saistībā ar programmas sakarā finansētiem projektiem.Atbalsta un sagatavošanās darbības ir tās, kas atbilst programmas veiksmīgai un efektīvai vadībai, piemēram, regulāra uzraudzība un vērtēšana, kas minēta 4. punktā, pētījumi vai sakaru dibināšana attiecībā uz saistītiem projektiem, ko finansē saskaņā ar programmu.2. PROGRAMMAS VADĪBAProgrammu vada Komisija. Lai palīdzētu Komisijai, izveido šādu komiteju un grupas:a) Ogļu un tērauda komiteju, kas aprakstīta 2.1. punktā;b) Ogļu un tērauda konsultatīvās grupas, kas aprakstītas 2.2. punktā;c) Ogļu un tērauda tehniskās grupas, kas aprakstītas 2.3. punktā.2.1. Ogļu un tērauda komiteja2.1.1. Komisijai palīdz Ogļu un tērauda komiteja (še turpmāk — "komiteja"). Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību [1] 4. un 7. pantu piemēro analoģiski. Minētā Lēmuma 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.2.1.2. Komiteja var izskatīt jebkuru jautājumu, ko izvirzījis priekšsēdētājs vai nu pēc savas ierosmes, vai pēc kādas dalībvalsts pārstāvja lūguma.2.1.3. Komiteja pieņem savu reglamentu.2.1.4. Saskaņā ar 2.1.1. punktā minēto procedūru lemj par šādiem jautājumiem:a) par līdzekļu piešķiršanu atsevišķiem projektiem atbilstoši 3.3. punkta 3) apakšpunktam;b) par darba uzdevuma sastādīšanu programmas uzraudzībai un vērtēšanai, kas minēta 4. punktā;c) par jebkuriem šo pamatnostādņu B un C papildinājuma grozījumiem;d) par citiem jautājumiem, kas saistīti ar programmu.2.1.5. Komisija sniedz komitejai informāciju par programmu kopumā un par visu finansēto ESP darbību progresu un to faktisko vai gaidāmo ietekmi.2.2. Ogļu un tērauda konsultatīvās grupasOgļu un tērauda konsultatīvās grupas (še turpmāk — "konsultatīvās grupas") ir tās neatkarīgās tehnisko konsultatīvās grupas, kas izveidotas, lai palīdzētu Komisijai. Attiecībā uz atbilstošajiem ar oglēm un tēraudu saistītajiem ESP aspektiem katra konsultatīvā grupa sniedz konsultācijas:a) par vispārēju programmas, B un C papildinājumos minēto prioritāšu, tostarp jebkuru grozījumu, 3.1. punktā minētās informācijas paketes un turpmāko pamatnostādņu attīstību;b) par konsekvenci un iespējamo dublēšanos ar ESP programmām Kopienas un valstu līmenī;c) ESP projektu uzraudzības pamatprincipu noteikšanā;d) par darbiem, kas uzsākti konkrētos projektos;e) programmu īstermiņa prioritāšu noteikšanā atbilstoši B un C papildinājumiem;f) rokasgrāmatas sagatavošanā attiecībā uz ESP darbību vērtēšanu un izvēli, kas minēta 3.3. punktā;g) par ESP darbību priekšlikumu vērtēšanu un šiem priekšlikumiem piešķiramo prioritāti, ņemot vērā pieejamos līdzekļus;h) par 2.3. punktā minēto tehnisko grupu skaitu, kompetenci un sastāvu;i) par citiem pasākumiem, ja Komisija to lūdz darīt.Katras konsultatīvās grupas sastāvā ir 2.2.1. punktā un 2.2.2. punktā minētie locekļi, ko ieceļ Komisija, lai piecu gadu laikposmā strādātu privātpersonas statusā. Iecelšanu amatā var atsaukt. Komisija izskata tos priekšlikumus iecelšanai amatā, kas saņemti šādos veidos: kā priekšlikums no dalībvalstīm; kā priekšlikums no vienībām, kuras minētas 2.2.1. un 2.2.2. punktā; atsaucoties uz uzaicinājumu pieteikumus iekļaut rezerves sarakstā.Jābūt vismaz vienam loceklim no katras ieinteresētās dalībvalsts, un katrā konsultatīvā grupā jānodrošina sabalansēts pieredzes līmenis un iespējami plašāka ģeogrāfiskā pārstāvība. Locekļiem jādarbojas attiecīgajā jomā un jābūt informētiem par rūpniecības prioritātēm.Konsultatīvo grupu sanāksmes vada Komisija, kas arī nodrošina sekretariāta pakalpojumus. Vajadzības gadījumā priekšsēdētājs var lūgt locekļus balsot; katram loceklim ir tiesības uz vienu balsi. Priekšsēdētājs attiecīgā gadījumā var uzaicināt viesekspertus piedalīties sanāksmēs.Ja vajadzīgs (piemēram, sniegt konsultācijas par abām nozarēm saistošiem jautājumiem), abas konsultatīvās grupas sanāk apvienotās sanāksmēs.2.2.1. Ogļu konsultatīvā grupaOgļu konsultatīvo grupu veido:Locekļi | Maksimālais kopskaits |a) no ogļrūpniekiem/valstu federācijām vai saistītiem zinātniskās izpētes centriem | 8 |b) no organizācijām, kas pārstāv ogļrūpniekus Eiropas līmenī | 2 |c) no ogļu izmantotājiem vai saistītiem zinātniskās izpētes centriem | 8 |d) no organizācijām, kas pārstāv ogļu izmantotājus Eiropas līmenī | 2 |e) no organizācijām, kas pārstāv darba ņēmējus | 2 |f) no organizācijām, kas pārstāv iekārtu piegādātājus | 2 || 24 |Locekļiem jābūt plašām zināšanām un personīgai pieredzei vienā vai vairākās no šādām jomām: ogļu ieguve un izmantošana, vides un sociālie jautājumi, tajā skaitā, drošības jautājumi.2.2.2. Tērauda konsultatīvā grupaTērauda konsultatīvo grupu veido:Locekļi | Maksimālais kopskaits |a) no tērauda rūpniecības nozarēm/valstu federācijām vai saistītiem zinātniskās izpētes centriem | 21 |b) no organizācijām, kas pārstāv ražotājus Eiropas līmenī | 2 |c) no organizācijām, kas pārstāv darba ņēmējus | 2 |d) no organizācijām, kas pārstāv turpmākas apstrādes rūpniecību vai tērauda izmantotājus | 5 || 30 |Locekļiem jābūt plašām zināšanām un personīgai pieredzei vienā vai vairākās no šādām jomām: izejvielas; dzelzs ražošana; tērauda ražošana; nepārtrauktā liešana; karstā un/vai aukstā velmēšana; tērauda pēdējā apstrāde un/vai virsmas apstrāde; tērauda veidu un/vai produkcijas izveide; tērauda pielietojums un īpašības; vides un sociālie jautājumi, tajā skaitā, drošības jautājumi.2.3. Ogļu un tērauda tehniskās grupasOgļu un tērauda tehniskās grupas loma ir palīdzēt Komisijai zinātnisko un izmēģinājuma projektu/paraugprojektu uzraudzībā. Locekļus ieceļ Komisija, un tie ir no nozarēm, kas saistītas ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību, pētniecības organizācijām vai izmantotāju rūpniecības nozarēm, kurās tiem būtu jābūt atbildīgiem par pētniecības stratēģiju, vadību vai ražošanu.3. PROGRAMMAS ĪSTENOŠANA3.1. Uzaicinājums par priekšlikumu iesniegšanuAr šo lēmumu pauž atklātu un laika ziņā neierobežotu uzaicinājumu, saistībā ar kuru katra gada 15. septembrī, sākot ar 2002. gadu, pārtrauc iesniegt priekšlikumus izvērtēšanai.Komisija izveido un padara publiski pieejamu, tajā skaitā ar Kopienas Pētniecības un attīstības informācijas dienesta (CORDIS) vai attiecīgās tīmekļa vietnes starpniecību, informācijas paketi, kas priekšlikumu iesniedzējiem un ieinteresētām pusēm sniedz praktisku informāciju par programmu, līdzdalības noteikumiem, administratīvajām metodēm attiecībā uz priekšlikumiem un projektiem, pieteikumu veidlapām, priekšlikumu iesniegšanas noteikumiem, līgumu paraugiem, pieļaujamām izmaksām, maksimālo pieļaujamo finansiālo ieguldījumu un maksāšanas veidiem.Pieteikumi jāiesniedz Komisijai atbilstoši noteikumiem, kuri noteikti minētajā informācijas paketē, un kuru rakstisku eksemplāru pēc lūguma var saņemt no Komisijas.3.2. Priekšlikumu satursPriekšlikumiem jābūt saistītiem ar zinātnes/tehnikas un sociālekonomiskām prioritātēm, kas noteiktas B un C papildinājumos.Katrā priekšlikumā jāiekļauj sīki izstrādāts iecerētā projekta apraksts, un katrā priekšlikumā jābūt pilnīgai informācija par mērķiem, partnerattiecībām (tajā skaitā, precīzas katra partnera funkcijas), vadības struktūru, sagaidāmiem rezultātiem, gaidāmo pielietojumu un sagaidāmo rūpniecisko, ekonomisko, sociālo ieguvumu un labvēlīgas ietekmes uz vidi novērtējumu.Iecerētajām kopējām izmaksām un to sadalījumam jābūt reālam un efektīvam, un projektam jābūt izdevīgam izmaksu un ieguvumu samēram.3.3. Priekšlikumu novērtēšana un atlase un projektu uzraudzībaKomisija nodrošina konfidenciālu, taisnīgu un objektīvu priekšlikumu novērtēšanu. Komisija izveido un publicē ESP darbību novērtēšanas un atlases rokasgrāmatu, kas paredzēta 2.2. punkta f) apakšpunktā.Priekšlikumu novērtēšanu un atlasi Komisijas pārziņā veic šādi:1. Pēc tam, kad saņemti un ieprotokolēti priekšlikumi un pārbaudīts to tiesīgums uz līdzdalību, Komisija tos novērtē piedaloties attiecīgai konsultatīvai grupai, kas minēta 2.2. punkta g) apakšpunktā, un, ja vajadzīgs, neatkarīgiem ekspertiem.2. Komisija novērtējuma kārtībā sastāda pieņemto priekšlikumu sarakstu.3. Komisija ar komitejas palīdzību lemj par projektu atlasi un līdzekļu piešķiršanu atbilstoši procedūrai, kas minēta 2.1.1. punktā.Komisija piedaloties tehniskām grupām, kas minētas 2.3. punktā, uzrauga zinātniskos projektus un darbības.3.4. LīgumiLīgumus slēdz par projektiem, kas balstīti uz izraudzītajiem priekšlikumiem, pasākumiem, un darbībām, kuras paredzētas 1.5. punktā. Līgumus balsta uz attiecīgiem līgumu paraugiem, ko sastādījusi Komisija, attiecīgā gadījumā ņemot vērā attiecīgo darbību specifiku.Līgumos atrunā finansiālo ieguldījumu, kas piešķirts saskaņā ar programmu, pamatojoties uz pieļaujamām izmaksām, kā arī noteikumus, kas attiecas uz izmaksu ziņošanu, kontu slēgšanu un revīzijām.3.5. Finansiālais ieguldījumsProgramma balstās uz ESP līgumu izmaksu dalīšanu. Kopējais finansiālais ieguldījums, ieskaitot jebkuru citu papildu publisku finansējumu, atbilst piemērojamiem noteikumiem par valsts atbalstu.Neskarot iepriekšējo daļu, maksimālais kopējais finansiālais ieguldījums, kas izteikts kā 3.6. punktā noteikto pieļaujamo izmaksu procentuālā daļa, ir:a) zinātniskajiem projektiem: | līdz 60 % |b) izmēģinājuma projektiem un paraugprojektiem: | līdz 40 % |c) papildu pasākumiem, atbalsta un sagatavošanās darbībām: | līdz 100 % |3.6. Pieļaujamās izmaksasPieļaujamās izmaksas ietver faktiskās izmaksas, kas radušās saistībā ar darbu, kurš veikts saskaņā ar līgumu. Līgumslēdzēji, saistītie līgumslēdzēji un apakšuzņēmēji nevar pretendēt uz budžetā paredzētām likmēm vai komerclikmēm. Pieļaujamās izmaksas iedala šādās četrās kategorijās.3.6.1. Iekārtu izmaksasAr projekta izpildi tieši saistīto iekārtu pirkšanas vai nomāšanas izmaksas sedz kā tiešās izmaksas. Pieļaujamās izmaksas par iekārtas iznomāšanu nepārsniedz jebkuras pieļaujamās izmaksas par tās pirkšanu.3.6.2. Personāla izmaksasSedz to faktisko stundu izmaksas, ko zinātniskais personāls, personāls ar akadēmisko grādu vai tehniskais personāls veltījis tieši projektam, un to strādnieku personāla izmaksas, ko tieši nodarbinājis līgumslēdzējs. Jebkurām citām personāla izmaksām (piemēram, stipendijām) ir vajadzīgs iepriekšējs rakstisks Komisijas apstiprinājums. Viss apmaksātais darba laiks ir jāreģistrē un jāapliecina.3.6.3. Pamatdarbības izmaksasPamatdarbības izmaksas, kas tieši saistītas ar projekta izpildi, ietver tikai:a) izejvielas;b) maznozīmīgus materiālus regulāram patēriņam;c) patēriņa materiālu izmantošanu;d) enerģiju;e) iekārtu apkopi vai remontu;f) iekārtu vai produkcijas transportēšanu;g) pašreizējo iekārtu pārtaisīšanu un pārveidošanu;h) IT pakalpojumus;i) iekārtu nomu;j) dažādas analīzes;k) īpašas pārbaudes un testus;l) palīdzību no trešām pusēm;m) komandējumu un uzturēšanās izdevumus.3.6.4. Netiešās izmaksasVisi citi izdevumi ("pieskaitāmās izmaksas"), kas var rasties saistībā ar projektu, un kas nav īpaši identificēti iepriekšējās kategorijās, sedz ar vienreizēju maksājumu, kas ir 30 % no pieļaujamām personāla izmaksām, kuras minētas 3.6.2. punktā.3.7. Tehniskie ziņojumiLīgumslēdzējiem reizi sešos mēnešos jāsagatavo ziņojums attiecībā uz pētniecības, izmēģinājuma projektiem un paraugprojektiem, kas aprakstīti 1.5. punktā. Šādi ziņojumi jāizmanto, lai aprakstītu sasniegto tehnikas attīstību. Pēc darba pabeigšanas sniedz nobeiguma ziņojumu, kurā ietverts ekspluatācijas un ietekmes novērtējums. Komisija atkarībā no projekta stratēģiskās nozīmes publicē šo ziņojumu pilnā apmērā vai apkopotā veidā. Šo lēmumu pieņem Komisija, vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar attiecīgo konsultatīvo grupu. Attiecīgā gadījumā pieprasa un publicē nobeiguma ziņojumus par papildu pasākumiem, kā arī atbalsta un sagatavošanās darbībām.4. IKGADĒJA PROGRAMMAS IZVĒRTĒŠANA, UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANAKomisija veic ikgadēju programmā paredzēto darbību un ESP darba attīstības izvērtēšanu. Ziņojumu, kurā ietverts minētais izvērtējums, nodod komitejai.Programmu pakļauj uzraudzībai, tajā skaitā gaidāmo ieguvumu novērtēšanai. Ziņojumu par šo uzraudzību izdod līdz 2006. gada beigām un pēc tam ik pēc pieciem gadiem. Šos ziņojumus nodod Eiropas Parlamentam, Padomei, komitejai un konsultatīvajām grupām.Programmas novērtējumu veic pēc finansēto projektu pabeigšanas ik pēc katra piecu gadu laika posma, no kuriem pirmais laika posms beidzas 2008. gadā. Novērtē arī ESP ieguvumus sabiedrībai un attiecīgajām nozarēm. Novērtējuma ziņojumu publicē.Komisija sastāda darba uzdevumu uzraudzībai un novērtēšanai. Komisijai palīdz komiteja. Gan uzraudzību, gan novērtēšanu veic Komisijas ieceltu augsti kvalificēto ekspertu grupa.5. PĀREJAS NOTEIKUMSKomisija veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no EOTK ESP programmām uz šo programmu. EOTK līgumus, kas ir spēkā EOTK dibināšanas līguma termiņa beigās, pārrauga Komisija atbilstoši līgumu saistībām, lai saskaņotu EOTK līgumu un to līgumu pārvaldīšanu, kas noslēgti saskaņā ar programmu.[1] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.--------------------------------------------------A papildinājumsOgļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmaTerminu "ogles" un "tērauds" definīcija1. OGLESa) Akmeņogles;b) Akmeņogļu briketes;c) Kokss un akmeņogļu puskokss;d) Lignīts;e) Lignīta briketes;f) Kokss un lignīta puskokss.Termins "akmeņogles" ietver augstās un vidējās pakāpes "A" kategorijas ogles (melno lignītu), kas noteiktas ANO Eiropas Ekonomikas komisijas "Starptautiskajā akmeņogļu kodifikācijas sistēmā". Termins "lignīts" ietver tās pašas klasifikācijas zemās pakāpes "C" kategorijas ogles (jeb ortolignītu) un zemās pakāpes "B" kategorijas ogles (jeb metalignītu). Attiecībā uz lignītu programma attiecas vienīgi uz lignītu, ko izmanto elektrības ražošanai vai apvienotai siltuma/elektrības ražošanai, un kas nav paredzēts brikešu vai puskoksa ražošanai.2. DZELZS UN TĒRAUDSa) Izejvielas dzelzs un tērauda ražošanai, tādas kā dzelzsrūda, porains dzelzs un dzelzs lūžņi;b) Čuguns (tajā skaitā šķidrs čuguns) un ferosakausējumi;c) Čuguna produkcija, metāla pusfabrikāti, parastais tērauds vai īpašais tērauds (tajā skaitā produkcija, kas paredzēta atkārtotai izmantošanai un velmēšanai), piemēram, šķidra tērauda lējums, kas iegūts ar vienlaidu liešanu vai citādāk, un pusfabrikāti, piemēram, nevelmēti bloki, kluči, stieņi, plātnes un sloksnes;d) Karsta gatavā dzelzs produkcija, parastais tērauds vai īpašais tērauds (apklāta vai neapklāta produkcija, izņemot dzelzs lējumus, kalumus un pulvermetalurģijas produkciju), piemēram, sliedes, rievkonstrukcijas, struktūras fasonprofili, stieņi, stieples stienīši, plāksnes un universālās plāksnes, sloksnes un loksnes, un apaļš un kvadrātveidīgs tērauds caurulēm;e) Dzelzs, parastā tērauda vai īpašā tērauda galaprodukcija (apklāta vai neapklāta), piemēram, auksti velmētas sloksnes un plāksnes un elektriskās loksnes;f) Tērauda pirmās pakāpes apstrādes produkcija, kas var uzlabot iepriekšminētās dzelzs un tērauda produkcijas konkurenci, piemēram, cauruļveida produkcija, stiepta un pulēta produkcija, auksti velmēti un auksti veidoti izstrādājumi.--------------------------------------------------B papildinājumsOgļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmaZinātnes/tehnikas un sociālekonomiskās prioritātesESP saistībā ar oglēmPētniecība un tehnikas attīstība rada ļoti būtiskus Kopienas enerģētikas politikas mērķu atbalstīšanas līdzekļus saistībā ar Kopienas ogļu piegādi un to konkurētspējīgu un videi draudzīgu pārveidošanu un izlietošanu. Turklāt pieaugošais starptautiskais ogļu tirgus apjoms un to konfrontējošo problēmu vispasaules mērogs nozīmē, ka Eiropas Savienībai ir jāuzņemas vadošā loma to problēmu risināšanā, kas saistītas ar mūsdienu tehnoloģiju, raktuvju drošību un vides aizsardzību pasaules līmenī, nodrošinot zinātības (know-how) nodošanu, kas vajadzīga turpmākai tehnoloģiskai attīstībai, uzlabotiem darba apstākļiem (veselībai un drošībai) un uzlabotai vides aizsardzībai. Prioritārās jomas ir turpmāk norādītas 1. līdz 4. punktā, kuru secība neattēlo šo punktu savstarpējo prioritāti.1. KOPIENAS OGĻU KONKURENCES UZLABOŠANAMērķis ir samazināt kalnrūpniecības produkcijas kopējās izmaksas, uzlabot produkcijas kvalitāti un samazināt ogļu izmantošanas izmaksas. Zinātniskie projekti ietver visu ogļrūpniecības ķēdi:- mūsdienu tehnoloģijas atradņu izpētei,- koordinētu raktuvju plānošanu,- īpaši efektīvu, pārsvarā automatizētu ekskavāciju un kalnrūpniecības tehnoloģijas, kas atbilst Eiropas akmeņogļu atradņu ģeoloģiskajām īpašībām,- attiecīgas palīgtehnoloģijas,- transporta sistēmas,- energoapgādes pakalpojumus, sakaru un informācijas sistēmas, pārvades, uzraudzības un procesa kontroles sistēmas,- ogļu pārstrādes tehnoloģijas, kas vērstas uz patērētāju tirgus vajadzībām,- ogļu pārveidošana,- ogļu dedzināšana.Zinātniskie projekti ir vērsti arī uz to, lai sasniegtu zinātnes un tehnoloģijas attīstību ar mērķi gūt labāku norišu izpratni un atradņu kontroli saistībā ar iežu spiedienu, gāzu emisijām, eksplozijas draudiem, ventilāciju un visiem citiem faktoriem, kas ietekmē raktuvju izmantošanu. Zinātniskajiem projektiem, kuriem ir šādi mērķi, attiecībā uz būtisku Kopienas produkcijas daļu jānodrošina rezultāti perspektīvā, kas sasniedzami īsā vai vidēji ilgā laikā.Priekšroku dod projektiem, kas veicina vismaz vienu no šiem mērķiem:a) atsevišķu tehnoloģiju iekļaušanu sistēmās un metodēs un integrētu kalnrūpniecības metožu attīstību;b) ražošanas izmaksu būtisku samazināšanu;c) ieguvumi raktuvju drošības un vides ziņā.2. VESELĪBA UN DROŠĪBA RAKTUVĒSIepriekšminētie vajadzīgie pilnveidojumi jāpapildina ar attiecīgiem pasākumiem saistībā ar raktuvju drošību, kā arī gāzes kontroli, ventilāciju un gaisa kondicionēšanu. Turklāt apakšzemes darba apstākļi aktualizē vajadzību pēc īpašiem uzlabojumiem attiecībā uz arodveselību un darba drošību.3. EFEKTĪVA VIDES AIZSARDZĪBA UN OGĻU, KĀ TĪRA ENERĢIJAS AVOTA IZMANTOŠANAS PILNVEIDOŠANAZinātniskie projekti ar šo mērķi ir vērsti uz to, lai Kopienā samazinātu raktuvju izmantošanas un ogļu izmantošanas ietekmi uz atmosfēru, ūdeni un virsmu atbilstoši integrētai vadības stratēģijai attiecībā uz piesārņojumu. Tā kā Kopienas ogļrūpniecībā tiek veiktas pastāvīga pārstrukturēšana, pētniecība ir arī jāvērš uz to, lai mazinātu slēgšanai paredzēto pazemes raktuvju ietekmi uz vidi.Priekšroku dod projektiem, kas paredz:a) siltumnīcas efektu izraisošo gāzu jo īpaši metāna emisijas mazināšanu no ogļu atradnēm;b) kalnrūpniecības atkritumu, vieglo pelnu un desulfurizēšanas produkcijas atgriešanu raktuvē, vajadzības gadījumā kopā ar citiem atkritumu veidiem;c) atkritumu kaudžu attīrīšanu un ogļrūpniecības un patēriņa atlieku rūpniecisku izmantošanu;d) gruntsūdeņu aizsardzību un raktuvju kanalizācijas ūdeņu attīrīšanu;e) to iekārtu ietekmes uz vidi mazināšanu, kas galvenokārt izmanto Kopienas ogles un lignītu;f) virszemes iekārtu īslaicīgu un ilglaicīgu aizsardzību pret kalnraktuvju izraisītiem postījumiem;g) emisiju mazināšana saistībā ar ogļu izmantošanu.4. ENERGOAPGĀDES ATKARĪBAS NO ĀRĒJIEM AVOTIEM PĀRZINĀŠANAZinātniskie projekti, kuriem ir šis mērķis, ir saistīti ar ilglaicīgas energoapgādes perspektīvu un attiecas uz to ogļu atradņu modernizāciju saimnieciskajā, ar enerģiju saistītā un vides ziņā, kuru ieguve ar parastajiem kalnrūpniecības paņēmieniem nevar būt rentabla. Projekti var ietvert pētījumus, stratēģiju definēšanu, būtiskus pētījumus, lietišķos pētījumus un to novatorisko tehnoloģiju testēšanu, kas nodrošina iespējas uzlabot Kopienas ogļu resursus.Priekšroku dod projektiem, kas ievieš papildu tehnoloģijas, piemēram, metāna vai oglekļa dioksīda absorbcija, ogļu slāņa metāna ekstrakciju un pazemes ogļu gazifikāciju, utt.--------------------------------------------------C papildinājumsOgļu un tērauda izpētes fonda pētniecības programmaZinātnes/tehnikas un sociālekonomiskās prioritātesESP saistībā ar tērauduAr vispārīgo mērķi paaugstināt konkurētspēju un veicināt noturīgu attīstību galvenais ESP uzsvars ir uz jaunu vai uzlabotu tehnoloģiju attīstību, lai garantētu ekonomisku, tīru un drošu tērauda un tērauda produkcijas ražošanu, ko raksturotu pakāpeniski pieaugošs sniegums, piemērotība izmantošanai, pircēju apmierinātība, pagarināts lietošanas laiks, vienkārša pārstrāde un otrreizēja izmantošana. Prioritārās jomas ir noteiktas turpmāk 1. līdz 3. punktā, kuru secības neattēlo šo punktu savstarpējo prioritāti.1. JAUNAS UN UZLABOTAS TĒRAUDA RAŽOŠANAS UN APDARES TEHNOLOĢIJASESP jābūt vērstai uz to, lai pilnveidotu tērauda ražošanas procesus ar mērķi uzlabot produkcijas kvalitāti un paaugstināt produktivitāti. Emisiju, enerģijas patēriņa un uz vidi atstātās ietekmes mazināšana, kā arī izejvielu izmantošanas uzlabošana un resursu saglabāšana ir paredzamo uzlabojumu sastāvdaļa. Zinātniskajiem projektiem jābūt vērstiem uz šādām jomām:- jauniem un uzlabotiem dzelzsrūdas reducēšanas procesiem,- dzelzs ražošanas procesiem un darbībām,- elektriskā loka krāsns procesiem,- dzelzs ražošanas procesiem,- sekundārās metalurģijas tehnoloģijām,- vienlaidu liešanas un galaprodukta izmēriem tuva lējuma tehnoloģijām ar tiešu velmēšanu vai bez tās,- velmēšanas, apdares un pārklāšanas tehnoloģijām,- aukstās un karstās velmēšanas tehnoloģijām, kodināšanu un apdares procesiem,- aprīkojumu, kontroli un automatizāciju, kas attiecas uz procesu,- ražošanas līniju apkopi un izturību.2. ESP UN TĒRAUDA IZMANTOŠANAESP attiecībā uz tērauda izmantošanu ir būtiska, lai izpildītu turpmākās tērauda izmantotāju prasības un radītu jaunas tirgus iespējas. Zinātniskie projekti jāvērš uz šādām jomām:- jauniem tērauda veidiem vajadzīgajiem pielietojumiem,- tērauda īpašībām, kas saistās ar mehāniskajām īpašībām pie zemas un augstas temperatūras, piemēram, izturība un stingrība, nogurums, nolietošanās, korozija un izturība pret plīšanu,- lietošanas laika paildzināšanu, jo īpaši, uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret karstumu un koroziju,- tēraudu saturošajiem kompozītiem un slāņainām struktūrām,- paredzamiem simulācijas modeļiem attiecībā uz mikrostruktūrām un mehāniskām īpašībām,- struktūras drošību un konstruēšanas metodēm jo īpaši saistībā ar ugunsizturību un izturību pret zemestrīcēm,- tehnoloģijām, kas saistītas ar veidošanu, metināšanu un tērauda un citu materiālu savienošanu,- testēšanas un novērtēšanas metožu standartizēšanu.3. RESURSU SAGLABĀŠANA UN DARBA APSTĀKĻU UZLABOŠANAGan tērauda ražošanā, gan tērauda izmantošanā resursu saglabāšanai, ekosistēmas saglabāšanai un drošības jautājumiem jābūt ESP darba sastāvdaļai. Zinātniskie projekti jāvērš uz šādām jomām:- pārstrādes metodes attiecībā uz novecojušu tēraudu no dažādiem avotiem un tērauda lūžņu klasifikāciju,- tērauda veidiem un samontēto struktūru konstruēšanu, lai veicinātu vieglu tērauda lūžņu pārstrādi un tā pārstrukturēšanu izmantojamos tēraudos,- darba vietas vides un apkārtējās vides kontroli un aizsardzību,- tēraudlietuvju objektu atjaunošana,- darba apstākļu un darba vietas dzīves kvalitātes uzlabošanu,- ergonomikas metodēm,- arodveselību un darba drošību,- darba vietas emisiju iedarbības mazināšanu.--------------------------------------------------


title: 2008/466/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 19. jūnijs ) par Kopienas finansiālo ieguldījumu 2008. gadam izmēģinājuma projektos un sagatavošanas darbībās dzīvnieku labturības jomā

text:
               20.6.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 161/41

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 19. jūnijs)
   par Kopienas finansiālo ieguldījumu 2008. gadam izmēģinājuma projektos un sagatavošanas darbībās dzīvnieku labturības jomā
   (2008/466/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 49. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 90. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Šis lēmums ir lēmums par finansējumu Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 75. panta un Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 90. panta nozīmē.

               (2)

               Viena no darbības jomām, kas noteiktas Kopienas rīcības plānā dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadam, ir uzlabot dzīvnieku aizsardzības un labturības esošos minimālos standartus atbilstīgi jauniem zinātnes pierādījumiem un sociālekonomiskajam novērtējumam, kā arī nodrošināt to efektīvu ieviešanu (3).

               (3)

               Kopienas 2008. gada budžetā Eiropas Parlaments piešķīra EUR 4 miljonus kontrolpunktu (atpūtas pieturvietu) sagatavošanas darbībai. Esošais kontrolpunktu tīkls neatbilst pārvadātāju faktiskajām vajadzībām, jo atsevišķās vietās nav kontrolpunktu un vairāku esošu kontrolpunktu kvalitātes standarts ir zems, neskatoties uz oficiālām pārbaudēm.

               (4)

               Apspriežoties ar ieinteresētajām personām un veicot tehnisko ekspertīzi, ir jānosaka kontrolpunktu kvalitātes kritēriji (kā definēts Kopienas tiesību aktos) un jānosaka tas, kādas stratēģijas jāizstrādā Eiropas mērogā, lai pārvadātājiem uzlabotu kontrolpunktu izmantošanu. Jāsāk sagatavošanas darbība, kurā iekļauta augsta standarta kontrolpunktu uzcelšana vai atjaunošana vismaz trijās dalībvalstīs, kurās ir būtiska dzīvnieku pārvadājumu plūsma.

               (5)

               Kopienas 2008. gada budžetā Eiropas Parlaments piešķīra EUR 1 miljonu izmēģinājuma projekta sākšanai, lai izstrādātu labākas dzīvnieku audzēšanas metodes un izpētītu alternatīvas cūku kastrācijai un govju ragu noņemšanai.

               (6)

               Attiecībā uz cūku kastrāciju izmēģinājuma projektam jāpapildina pētījumi par kastrāciju, kurus patlaban veic, un jāvērš uzmanība uz tā praktiskajām sekām, izstrādājot programmu saskaņotas metodes izveidošanai Eiropā, lai komerciālos apstākļos kaušanas līnijā konstatētu kuiļa smaku un novērtētu nekastrētu dzīvnieku gaļas pārdošanas tirdzniecības aspektus. Šādu metožu izstrāde rosinās lauksaimniekus audzēt nekastrētus dzīvniekus un apkopot uzticamus un konsekventus datus turpmākai dažādu ķirurģiskas kastrācijas (it īpaši “imunokastrācijas”) alternatīvu pilnveidošanai. Pētījuma otrajā daļā tiks sīkāk apskatītas alternatīvas metodes govju ragu noņemšanai.

               (7)

               Sagatavošanas darbības veikšanai ir paredzēts viens projekts, un izmēģinājuma projektam paredzēta viena darbība. Par minēto darbību finansēšanu jāpieņem viens lēmums.

               (8)

               Šīs darbības palīdzēs turpmāk izstrādāt Kopienas tiesību aktus dzīvnieku labturības jomā turpmākas izstrādes, ka arī stiprinās Kopienas rīcības plānā dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadam noteiktās darbības jomas (4),

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Pielikumā minētā sagatavošanas darbība ir apstiprināta, un to finansē no Eiropas Kopienu 2008. gada budžeta pozīcijas 17 04 03 03, nepārsniedzot summu EUR 4 000 000.
   2. pants
   Pielikumā minētais izmēģinājuma projekts ir apstiprināts, un to finansē no Eiropas Kopienu 2008. gada budžeta pozīcijas 17 01 04 06, nepārsniedzot summu EUR 1 000 000.

      Briselē, 2008. gada 19. jūnijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Androulla VASSILIOU

      (1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1525/2007 (OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.).

      (2)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 13. lpp.).

      (3)  http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/com_action_plan230106_en.pdf

      (4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Kopienas rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā, COM(2006) 13, galīgā redakcija.

      PIELIKUMS

            Joma:
          Pārtikas nekaitīgums, dzīvnieku veselība, labturība un zootehnika
      I.   Sagatavošanas darbība budžeta pozīcijā 17 04 03 03.

            Juridiskais pamats:
          Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 49. panta 6. punkta b) apakšpunkts.
      1.   Kritēriji pieteikumu iesniedzējiem
      Pieteikumus varēs iesniegt šādas mērķorganizācijas: partneru konsorciji, kuros ir vismaz:

                  —

                  viena kompetentā iestāde ES dalībvalstī, kura atbild par kontrolpunktu apstiprināšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1255/97,

                  —

                  viena pētniecības grupa, kura specializējas vismaz lietišķajās zinātnēs, kas saistītas ar lauksaimniecības dzīvnieku labturību, un

                  —

                  viena nevalstiska organizācija, kas ir starptautiski aktīva dzīvnieku labturības jomā vismaz ES.

            2.   Atlases kritēriji

                  —

                  Pieteikuma iesniedzēja finansiālās iespējas
                  Pieteikuma iesniedzējiem jāapliecina, ka viņiem ir finansiālas iespējas veikt finansējamo darbību.
                  Pieteikuma iesniedzējiem jāiesniedz pierādījumi par to, ka viņiem ir pieejami vajadzīgie resursi, lai papildinātu prasīto Kopienas līdzfinansējumu.

                  —

                  Pieteikuma iesniedzēja tehniskais un profesionālais nodrošinājums
                  Pieteikuma iesniedzējiem jābūt tehniskām iespējām un profesionālām spējām veikt finansējamo darbību. Viņiem jāiesniedz pierādījumi par zināšanām un pieredzi ar dzīvniekiem saistītas infrastruktūras jomā un ar dzīvnieku pārvadāšanu saistītās darbībās. Viņiem jāiesniedz sertifikāti un apraksti par projektiem un darbībām, kas veiktas pēdējo trīs gadu laikā, un it īpaši par projektiem, kas saistīti ar attiecīgo jomu. Pieteikuma iesniedzējiem jāiesniedz detalizēts katra grupas dalībnieka dzīves apraksts (curriculum vitae) un jāiekļauj informācija par projekta direktora un projekta vadītāja pārvaldības spējām, tostarp viņa izglītību, zinātniskajiem grādiem un diplomiem, profesionālo pieredzi, pētniecības darbu un publikācijām.
                  Pieteikuma iesniedzējiem jāapliecina, ka kompetentās valsts iestādes dalībvalstī un organizācijas, kas iesniegušas pieteikumu par darbību, ir apņēmušās sasniegt projekta mērķus un atbalstīt kontrolpunktu sertificēšanas sistēmas ieviešanu, ko īstenos darbības ietvaros. Viņiem jāiesniedz informācija par kontaktpersonām un starptautiska mēroga ieinteresētājām personām, ar kurām viņi plāno konsultēties, it īpaši attiecībā uz sertifikāciju, un kuru resursus viņi plāno piesaistīt sagatavošanas darbības īstenošanas gaitā.

            3.   Piešķiršanas kritēriji
      Piemēro šādus vispārīgus piešķiršanas kritērijus:

                  —

                  pieejas pamatotība (20 %),

                  —

                  darba organizācija un kompetento iestāžu/organizāciju līdzdalības līmenis dalībvalstīs, uz kurām attiecas darbība (30 %),

                  —

                  projekta priekšrocības Eiropas mērogā un tālākizplatīšanās efekts (30 %),

                  —

                  projekta rentabilitāte (20 %).

            Ja darbības 2. posms attiecas uz vairāk nekā trim dalībvalstīm, to uzskatīs par priekšrocību.
      4.   Līdzfinansējuma līmenis
      Sagatavošanas darbību dala divos posmos:

                  —

                  pirmajā posmā ir priekšizpēte, ieteikumi un specifikācijas kontrolpunktu sertifikācijas sistēmas izveidei ar maksimālo piešķīruma summu EUR 300 000, kas sedz ne vairāk kā 90 % no attaisnotajiem izdevumiem,

                  —

                  otrajā posmā ir izmēģinājuma kontrolpunktu būve un atjaunošana, kā arī eksperimentālās kontrolpunktu sertificēšanas sistēmas apstiprināšana, kas jāsaskaņo ar ES prasībām, ar maksimālo piešķīruma summu EUR 3 700 000, kas atbilst ne vairāk kā 70 % no darbības attaisnotajiem kopīgajiem izdevumiem. Šī darbība attiecas uz vismaz trim dalībvalstīm un ir atkarīga no pirmā posma priekšizpētes apstiprinājuma.

            5.   Grafiks
      Sagatavošanas darbībai paredzēts viens uzaicinājums iesniegt pieteikumus. Uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus paredzēts izsludināt 2008. gada jūnijā, un pieteikties varēs trīs mēnešu laikā. Domājams, ka lēmumu par piešķīrumu pieņems 2008. gadā vai 2009. gada sākumā.

            Apropriācijas 2008. gadam

      17 04 03 03 – kontrolpunkti (atpūtas pieturvietas) saistībā ar dzīvnieku pārvadāšanu: EUR 4 000 000.

            Paredzēto īpašo darbību skaits:
          viens uzaicinājums iesniegt priekšlikumus.
      Šo darbību reglamentē noteikumi, kas izklāstīti pirmās daļas VI sadaļā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un pirmās daļas VI sadaļā Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.
      II.   Izmēģinājuma projekts budžeta pozīcijā 17 01 04 06

            Juridiskais pamats:
          Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 49. panta 6. punkta a) apakšpunkts.

            Apropriācijas 2008. gadam

      17 01 04 06 – izmēģinājuma projekts: uzlabotas dzīvniekiem labvēlīgas ražošanas metodes: EUR 1 000 000.

            Paredzēto īpašo darbību skaits:
          paredzēts, ka atklātu uzaicinājumu piedalīties konkursā par pakalpojumu sniegšanas līgumu izsludinās 2008. gada jūnijā. Līgumu parakstīs pirms gada beigām.
      Šo darbību reglamentē noteikumi, kas izklāstīti pirmās daļas V sadaļā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, un pirmās daļas V sadaļā Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.