title: 2005/536/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums (2005. gada 12. aprīlis) par Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VII iedaļa – Reģionu komiteja

text:
               27.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/53

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2005. gada 12. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VII iedaļa – Reģionu komiteja
   (2005/536/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā 2003. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci (C6-0020/2005),
   ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatu par 2003. finanšu gadu un iestāžu atbildes (2),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta ir sniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (3),
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, 275. un 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), it īpaši tās 50. pantu, 86. panta 4. punktu, 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0066/2005),

               1.

               reģionu komitejas ģenerālsekretāram apstiprina 2003. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               ieraksta Eiropas Parlamenta komentārus pievienotajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un pievienoto rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai un ombudam, kā arī publicēt tekstus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV L 54, 28.2.2003., 1. lpp.

      (2)  OV C 293, 30.11.2004., 1. lpp.

      (3)  OV C 294, 30.11.2004., 99. lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      ar komentāriem, kuri ir daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VII iedaļa – Reģionu komiteja
      EIROPAS PARLAMENTS,
      ņemot vērā Eiropas Savienības 2003. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
      ņemot vērā 2003. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci (C6-0020/2005),
      ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas gada pārskatu par 2003. finanšu gadu un iestāžu atbildes (2),
      ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, ko Revīzijas palāta ir sniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu (3),
      ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, 275. un 276. pantu,
      ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, EAEK) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), it īpaši tās 50. pantu, 86. panta 4. punktu, 145., 146. un 147. pantu,
      ņemot vērā 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),
      ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
      ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0066/2005),
      Eiropas Revīzijas palātas gada pārskats

                  1.

                  atzīmē, ka Reģionu komiteja pārvaldīja EUR 38 999 436 budžetu, no kura bija piešķirti 97,29 % (EUR 37 942 172,12) un līdz 2003. gada 31. decembrim bija iztērēti 86,58 % (EUR 32 851 597);

                  2

                  atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta pirmo reizi ir atsevišķi novērtējusi visu iestāžu kontroles vidi un ir publicējusi to apsvērumus atsevišķā nodaļā;

                  3.

                  atzīmē, ka Reģionu komiteja nav ievērojusi vairākus noteikumus attiecībā uz uzraudzības sistēmu un kontroli:

                              —

                              nav pieņemts grāmatvežu uzdevumu apraksts,

                              —

                              nav pieņemti obligātie kontroles standarti,

                              —

                              nav veikta riska analīze pirms vispiemērotāko kontroles procedūru ieviešanas,

                              —

                              neadekvāti ir pārraudzītas ierēdņu un pārējo darbinieku tiesības uz dažādām piemaksām un pabalstiem, ko nosaka Civildienesta noteikumi;

                        taču atzīmē, ka Reģionu komitejas iekšējie finanšu noteikumi ir pieņemti 2003. gada 29. janvārī un grāmatvežu uzdevumu apraksts – 2004. gada maijā;

                  4.

                  atzīst, ka Finanšu regulas īstenošanas nelielu aizkavēšanos var izskaidrot ar faktu, ka 2003. gadā Reģionu komitejas finanšu dienests palīdzēja Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai iekšējā izmeklēšanā;

                  5.

                  norāda, ka Reģionu komiteja finanšu un budžeta autonomiju ieguva 2000. gadā saskaņā ar Amsterdamas līgumu;

                  6.

                  atzīst, ka Reģionu komiteja pieņēma dažus kontroles standartus 2003. gadā; taču joprojām trūkst vispusīga dokumenta, kurā noteikta obligāto kontroles standartu sistēma; pieprasa dokumenta kopiju, tiklīdz šādu dokumentu pieņems;

                  7.

                  aicina Reģionu komiteju sistemātiski pārbaudīt ierēdņu tiesības;

                  8.

                  atzīmē, ka Reģionu komiteja piešķirtos līgumus ir publicējusi savā mājas lapā;

            2002. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras pārraudzība

                  9.

                  norāda uz šādiem apsvērumiem 2001. gada budžeta izpildes apstiprinājumā: “(…) acīmredzams ir sistemātisks kompetences trūkums, kā arī konkursa procedūru un finanšu pārvaldības būtisku noteikumu neievērošana, tostarp krāpšanas un falsificētu piedāvājumu pazīmes” (6);

                  10.

                  atzīmē, ka jaunais ģenerālsekretārs pēc OLAF izmeklēšanas rezultātiem ierosināja administratīvu izmeklēšanu, kaut gan Budžeta kontroles komitejai tās rezultātus nepaziņoja laikus, lai ņemtu vērā 2002. gada budžeta izpildes apstiprināšanā; “(…) ģenerālsekretārs savā pārskatā secināja, ka izmeklēšanā ir konstatēti atsevišķi pārkāpumi un profesionālisma trūkums, kā arī (…) administratīva mazspēja. Taču (…), nevienu no šiem atsevišķajiem trūkumiem nevar uzskatīt (…) par pietiekami nopietnu, lai ar to pamatotu disciplināro procedūru sākšanu pret kādu no iesaistītajiem ierēdņiem” (7); atzīmē, ka neviens no disciplinārai izmeklēšanai pakļautajiem ierēdņiem pēc ziņojuma pabeigšanas nav paaugstināts amatā;

                  11.

                  atzīmē, ka bijušajam ģenerālsekretāram vispirms piešķīra neapmaksātu atvaļinājumu un drīz pēc tam viņam bija jāaiziet pensijā no 2004. gada janvāra pretēji Eiropas Parlamenta izteiktajai vēlmei;

                  12.

                  atkārtoti uzsver savu atbalstu iekšējam revidentam, kas vērš Budžeta kontroles komitejas uzmanību uz Reģionu komitejas pārkāpumiem, kā arī savu paļaušanos uz viņa personisko un profesionālo godīgumu; pauž apmierinātību ar to, ka šis viedoklis sakrīt ar Reģionu komitejas viedokli, kurš izteikts Reģionu komitejas priekšsēdētāja 2003. gada 26. novembra vēstulē iekšējam revidentam: “Man ir prieks uzzināt, ka ģenerālsekretāra vietas izpildītājs ir apliecinājis savu gatavību palīdzēt Jums kā iekšējam revidentam veikt savus uzdevumus profesionāli un atbilstīgi, nodrošinot pilnīgu atbalstu un sadarbību gan ar Reģionu komitejas locekļiem, gan tās darbiniekiem”; turklāt Reģionu komitejas ģenerālsekretārs rakstiskā paziņojumā referentam uzsver “(…) pozitīvo ieguldījumu, ko [iekšējais revidents] ir devis, atklājot konkrētus trūkumus Reģionu komitejas administrēšanā. Šis bija sākuma punkts 2003. gada pēdējos mēnešos sāktajai administratīvajai reformai, lai novērstu atklātos trūkumus, it īpaši finanšu pārvaldībā.”;

                  13.

                  atzīst, ka Reģionu komiteja jaunā ģenerālsekretāra vadībā ir daudz darījusi, lai aktivizētu savas administrācijas darbu, ierosinot rūpīgu administratīvu pārbaudi, un ka Parlaments ir regulāri informēts par sasniegtajiem panākumiem; ar gandarījumu atzīst līdz šim izteiktās saistības;

            Kredītrīkotāja gada darbības pārskats un iekšējā revidenta gada pārskats

                  14.

                  norāda, ka Reģionu komiteja ir izlietojusi EUR 117 693 par pieciem ārējiem pētījumiem; atzinīgi vērtē papildu informāciju par pētījumu izmantošanu komitejas darbā;

                  15.

                  atzīmē, ka Parlaments nav saņēmis ne Reģionu komitejas ziņojumu saskaņā ar Finanšu regulas 86. panta 4. punktu, ne iekšējā revidenta gada pārskatu; atzīmē, ka iekšējā revidenta amats 2004. gada otrajā pusgadā nebija aizņemts un vēlāk divas reizes par to publicēja brīvo štata vietu paziņojumā; prasa, lai Parlamentam sniedz informāciju par šīs darbā pieņemšanas procedūras rezultātu;

            Citas piezīmes

                  16.

                  Atzinīgi vērtē to, ka Reģionu komiteja regulāri novērtē savas politiskās darbības ietekmi; prasa, lai tam iesniedz arī gada ietekmes pārskatus sakarā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrām;

                  17.

                  Joprojām pauž bažas par politiskās kontroles sistēmu Reģionu komitejā; prasa, lai Reģionu komiteja

                              —

                              izvērtē iespēju oficiāli izveidot Priekšsēdētāju (grupas) konferenci kā politiskas vadības komiteju,

                              —

                              novērtē Prezidija (kurā ir vairāk nekā 50 locekļu) darba efektivitāti,

                              —

                              turpina darbu Finanšu un administratīvo lietu komisijas efektivitātes palielināšanā, norādot, ka pilnveidots veids ir būtisks sākotnējā veida uzlabojums, un laikus iesniedz ziņojumu Parlamenta kompetentajai komitejai, lai to ņemtu vērā 2004. gada budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā;

                  18.

                  Izsaka atzinību Reģionu komitejai par vispusīga sagatavošanas darba sākšanu 2003. gadā, lai sagatavotos paplašināšanai; 2004. gada budžeta izpildes apstiprinājuma ziņojumā izvērtēs veiktos pasākumus;

                  19.

                  Aicina Reģionu komiteju laikus izvērtēt jaunās Finanšu regulas iespaidu uz tās administratīvo un politisko darbību, lai to ņemtu vērā savā 2005./2006. gada pārskatā, un iesniegt savus konstatējumus Eiropas Parlamentam.

         (1)  OV L 54, 28.2.2003., 1. lpp.

         (2)  OV C 293, 30.11.2004., 1. lpp.

         (3)  OV C 294, 30.11.2004., 99. lpp.

         (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (5)  OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp.

         (6)  OV L 57, 25.2.2004., 8. lpp.

         (7)  Reģionu komitejas priekšsēdētaja 2004. gada 6. maija vēstule Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājam un ziņotājam.


title: Padomes Lēmums 2007/551/KĀDP/TI ( 2007. gada 23. jūlijs ), lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (IDD) (2007. gada PDR nolīgums)

text:
               4.8.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 204/16

         PADOMES LĒMUMS 2007/551/KĀDP/TI
   (2007. gada 23. jūlijs),
   lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (IDD) (2007. gada PDR nolīgums)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. un 38. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2006. gada 19. oktobrī noslēgtais Nolīgums starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (IDD) (1) zaudēs spēku vēlākais 2007. gada 31. jūlijā, ja vien to nepagarinās ar abpusēju rakstisku nolīgumu.

               (2)

               Padome 2007. gada 22. februārī nolēma pilnvarot prezidentvalsti, kam palīdz Komisija, sākt sarunas par ilgtermiņa nolīgumu par to pašu jautājumu. Šīs sarunas bija sekmīgas, un ir sastādīts jauns nolīgums.

               (3)

               Jaunā nolīguma pavadvēstulē IDD piedāvāja garantijas, lai aizsargātu no Eiropas Savienības pārsūtītos PDR datus saistībā ar pasažieru lidojumiem uz Amerikas Savienotajām Valstīm vai no tām.

               (4)

               IDD un Eiropas Savienība ar īpaši šim nolūkam norīkotas personas starpniecību periodiski pārskatīs pavadvēstulē izklāstīto garantiju īstenošanu, lai abām pusēm dotu iespēju, ņemot vērā minēto pārskatīšanu, veikt jebkuras darbības, ko tās uzskatītu par vajadzīgām.

               (5)

               Šis nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē.

               (6)

               Nolīguma 9. pants paredz, ka nolīgumu piemēros provizoriski no parakstīšanas dienas. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāievēro tā noteikumi no minētās dienas atbilstīgi spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem. Parakstot nolīgumu, tiks iesniegta deklarācija par provizorisku piemērošanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (IDD) (2007. gada PDR nolīgums) parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts, kā arī IDD pavadvēstules un ES atbildes vēstules teksti ir pievienoti šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Eiropas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Atbilstīgi nolīguma 9. pantam nolīguma noteikumus piemēro provizoriski saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem, sākot no tā parakstīšanas dienas, līdz tas stāsies spēkā. Pievienotā deklarācija par provizorisku piemērošanu tiks iesniegta, parakstot nolīgumu.

      Briselē, 2007. gada 23. jūlijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         L. AMADO

      (1)  OV L 298, 27.10.2006., 29. lpp.
   Deklarācija Eiropas Savienības vārdā Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (IDD) (2007. gada PDR nolīgums)
   “Šo nolīgumu līdz tā spēkā stāšanās brīdim, neatkāpjoties no ES vai tās dalībvalstu tiesību aktiem un negrozot tos, dalībvalstis godprātīgi piemēros provizoriski saskaņā ar saviem spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem.”
   TULKOJUMS

                  Luis Amado kungam,

               Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājam

                  175 Rue de la Loi

                  1048 Brussels

                  Belgium

         Atbildot uz Eiropas Savienības jautājumu un atkārtoti uzsverot lielo nozīmi, ko Amerikas Savienotās Valstis piešķir katras personas privātās dzīves aizsardzībai, šīs vēstules mērķis ir skaidrot kārtību, kādā Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departaments veic pasažieru datu reģistra (PDR) datu vākšanu, izmantošanu un glabāšanu. Šajā vēstulē izklāstītā politika nerada un nepiešķir nekādas tiesības vai labumu nevienai privātai vai publiskai personai vai pusei, ne arī nekādu tiesisko aizsardzību, kas nav noteikts Nolīgumā starp ES un ASV par gaisa pārvadātāju veikto PDR datu apstrādi un pārsūtīšanu IDD, kurš parakstīts 2007. gada jūlijā (“nolīgums”). Tā vietā šajā vēstulē ir nodrošinātas garantijas un atspoguļota politika, ko IDD saskaņā ar ASV tiesību aktiem piemēro PDR datiem, kuri iegūti no lidojumiem starp ASV un Eiropas Savienību (ES PDR).
   I.   Nolūks, kādam PDR izmanto
   IDD izmanto ES PDR, vienīgi lai novērstu un apkarotu: 1) terorismu un ar to saistītus noziegumus; 2) citus smagus starptautiskus noziegumus, tostarp organizēto noziedzību; un 3) izvairīšanos no ordera vai apcietinājuma par iepriekšminētajiem noziedzīgajiem nodarījumiem. Vajadzības gadījumā PDR var izmantot, lai aizsargātu datu subjekta vai citu personu sevišķi svarīgas intereses vai saistībā ar krimināllietu tiesvedību, vai citos tiesību aktos noteiktos gadījumos. IDD informēs ES par jebkura ASV tiesību akta pieņemšanu, kas būtiski ietekmē šajā vēstulē iekļautās deklarācijas.
   II.   PDR datu apmaiņa
   IDD apmainās ar ES PDR datiem tikai I pantā minētajiem nolūkiem.
   Saskaņā ar ASV tiesību aktiem IDD rīkosies ar ES PDR datiem kā ar konfidenciāliem datiem un pēc saviem ieskatiem sniedz PDR datus tikai tādām citām valsts iestādēm, kuru funkcijās ietilpst tiesībaizsardzības īstenošana, sabiedrības drošība vai terorisma apkarošana, saistībā ar terorisma apkarošanas, starptautiskās noziedzības un ar sabiedrības drošību saistītām lietām (tostarp attiecībā uz draudiem, lidojumiem, personām un maršrutiem, kas izraisa bažas), kuras tās izskata vai izmeklē, saskaņā ar tiesību aktiem un saskaņā ar rakstiskām vienošanām un ASV tiesību aktiem par informācijas apmaiņu starp ASV valsts iestādēm. Piekļuve ir stingri un rūpīgi ierobežota, to atļaujot tikai attiecībā uz iepriekš minētajām lietām proporcionāli lietas būtībai.
   ES PDR datus apmaina ar citām valsts iestādēm trešās valstīs tikai pēc tam, kad apsver saņēmēja paredzēto(-os) lietojumu(-us) un spējas aizsargāt informāciju. Izņemot ārkārtējus apstākļos, katru šādu datu apmaiņu veic saskaņā ar skaidru pušu vienošanos, kurā ietverti datu konfidencialitātes aizsardzības mehānismi, kas ir līdzvērtīgi mehānismiem, kurus IDD piemēro ES PDR, kā izklāstīts šā panta otrajā daļā.
   III.   Informācijas veidi, ko vāc
   IDD var iegūt lielāko daļu PDR datu elementu, pārbaudot personas lidmašīnas biļeti un citus ceļošanas dokumentus atbilstīgi parastām robežkontroles pilnvarām, taču iespēja elektroniski saņemt šos datus būtiski palielina IDD spēju vērst savus resursus uz augsta riska problēmām, tādējādi atvieglojot un aizsargājot bona fide ceļošanu.
   ES PDR veidi, ko vāc:

               1)

               PDR ieraksta norādītājs

               2)

               Rezervācijas/biļetes izsniegšanas diena

               3)

               Paredzētā ceļojuma datums(-i)

               4)

               Vārds(-i) un uzvārds

               5)

               Pieejama informācija par bieži lidojošu personu un par piešķirtajām privilēģijām (t. i., brīvas biļetes, pārcelšana uz labāku klasi utt.)

               6)

               Citi vārdi PDR, tostarp ceļotāju skaits PDR

               7)

               Visa pieejamā kontaktinformācija (tostarp darījuma veicēja informācija)

               8)

               Visa pieejamā maksāšanas/rēķinu informācija (bet ne tāda cita informācija par darījumu, kas saistīta ar kredītkarti vai kontu, bet nav saistīta ar ceļojuma darījumu)

               9)

               Ceļojuma maršruts konkrētam PDR datu subjektam

               10)

               Ceļojuma birojs/ceļojuma aģents

               11)

               Attiecīga informācija, ja maršrutu veic cits pārvadātājs

               12)

               Informācija par atdalītajām rezervācijām

               13)

               Pasažiera lidojumu statuss (tostarp apstiprinājumi un reģistrācijas statuss)

               14)

               Dati par biļetes izdošanu, tostarp biļetes numurs, vienvirziena biļetes un automatizēts biļetes cenas piedāvājums (Automated Ticket Fare Quote)

               15)

               Visa informācija par bagāžu

               16)

               Informācija par sēdvietu, tostarp sēdvietas numurs

               17)

               Vispārējas piezīmes, tostarp informācija par citiem pakalpojumiem (OSI), speciāliem pakalpojumiem (SSI) un speciālu pakalpojumu pieprasījumu (SSR)

               18)

               Jebkāda savākta APIS (Advanced Passenger Information System – Uzlabota pasažieru informācijas sistēma) informācija

               19)

               Visas izmaiņas iepriekšējos 1. līdz 18. punktā uzskaitītajos PDR datos

         Ciktāl iepriekš minētos ES PDR datu veidos ir ietverti konfidenciāli ES PDR dati (t. i., personas dati, kas atklāj personas rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, piederību pie arodbiedrībām, kā arī dati, kuri attiecas uz veselību vai seksuālo dzīvi), kā norādīts ar PDR kodiem un elementiem, ko IDD ir noteicis, konsultējoties ar Eiropas Komisiju, IDD izmanto automatizētu sistēmu, kura atlasa šādus konfidenciālus PDR kodus un elementus, un neizmanto šo informāciju. Ja vien datiem nepiekļūst ārkārtas gadījumā, kā aprakstīts nākamajā punktā, IDD tūdaļ dzēš konfidenciālos ES PDR datus.
   Vajadzības gadījumā saistībā ar ārkārtas gadījumu, ja datu subjekta vai citu dzīvība varētu būt apdraudēta vai nopietni kaitēta, IDD darbinieki var pieprasīt un izmantot ES PDR informāciju, kas nav iepriekš minēta, arī konfidenciālus datus. Šajā gadījumā IDD reģistrēs jebkuru piekļuvi ES PDR konfidenciāliem datiem un dzēsīs šos datus 30 dienu laikā pēc tam, kad ir īstenots piekļuves nolūks, un to glabāšana nav pieprasīta tiesību aktos. IDD parasti informēs Eiropas Komisiju (DG JLS) 48 stundu laikā, ka ir veikta piekļuve šādiem datiem, arī konfidenciāliem datiem.
   IV.   Piekļuve un pārsūdzība
   IDD ir pieņēmusi politikas lēmumu attiecināt administratīvus Likuma par privātās dzīves aizsardzību aizsardzības mehānismus arī uz PDR datiem, kas glabāti ATS, neatkarīgi no datu subjekta valstspiederības vai dzīvesvietas valsts, tostarp datiem, kuri attiecas uz Eiropas pilsoņiem. Saskaņā ar ASV tiesību aktiem IDD arī ir sistēma, ko var izmantot personas neatkarīgi no valstspiederības vai dzīvesvietas valsts, lai sniegtu pārsūdzības iespējas personām, kas vēlas informāciju par PDR vai vēlas to izlabot. Šī politika ir pieejama IDD tīmekļa vietnē: www.dhs.gov
   Turklāt PDR, ko sniedz persona vai personas vārdā, paziņo attiecīgajai personai saskaņā ar ASV Likumu par privātās dzīves aizsardzību un ASV Informācijas atklātības likumu (FOIA). Ar FOIA ļauj katrai personai (neatkarīgi no valstspiederības vai dzīvesvietas valsts) piekļūt ASV valsts iestādes datiem, izņemot, ciktāl šādus datus (vai to daļu) aizsargā no publiskošanas attiecīgs atbrīvojums saskaņā ar FOIA. IDD nedara PDR datus zināmus atklātībā, izņemot datu subjektiem vai to aģentiem saskaņā ar ASV tiesību aktiem. Lūgumu piekļūt personiski identificējamai informācijai, kas ietverta PDR, kuru sniedzis lūguma iesniedzējs, var iesniegt FOIA/PA Unit, Office of Field Operations, U.S. Customs and Border Protection, Room 5.5-C, 1300 Pennsylvania Avenue, NW, Washington, DC 20229 (tālr: (202) 344-1850 un fakss: (202) 344-2791).
   Dažos izņēmuma gadījumos IDD var īstenot savas pilnvaras atbilstīgi FOIA, lai atteiktu vai atliktu visu PDR datu vai to daļu izpaušanu datu subjektam saskaņā ar United States Code 5. sadaļas 552.(b) iedaļu. Saskaņā ar FOIA katram lūguma iesniedzējam ir tiesības administratīvā kārtībā un tiesas ceļā apšaubīt IDD lēmumu neizpaust informāciju.
   V.   Izpilde
   Saskaņā ar ASV tiesību aktiem pastāv administratīvi, civiltiesiski un krimināltiesiski izpildes pasākumi, lai sodītu noteikumu par privātās dzīves aizsardzību pārkāpumus un nesankcionētu ASV datu atklāšanu. Attiecīgi noteikumi cita starpā ir United States Code 18. sadaļas 641. un 1030. iedaļa un Code of Federal Regulations 19. sadaļas 103.34. iedaļa.
   VI.   Paziņojums
   IDD ir nodrošinājis informāciju ceļotājiem par PDR datu apstrādi, izmantojot publikācijas Federal Register un savā tīmekļa vietnē. IDD arī sagatavos lidsabiedrībām paziņojuma veidlapu par PDR vākšanas un pārsūdzības procedūrām publiskai izstādīšanai. IDD un ES sadarbosies ar ieinteresētām pusēm aviācijas nozarē, lai ceļotājiem veicinātu lielāku šo paziņojumu redzamību.
   VII.   Datu glabāšana
   IDD glabā ES PDR datus aktīvā analītiskā datu bāzē septiņus gadus un pēc tam datus pārvieto neaktīvā statusā, kas nav saistīts ar darbību. Datus neaktīvā statusā glabā astoņus gadus, un tiem var piekļūt, tikai ja to apstiprina augsta ranga amatpersona, ko izraudzījis iekšzemes drošības ministrs, un tikai saistībā ar identificējamu lietu, draudu vai risku. Ir paredzēts, ka ES PDR datus dzēš šā laikposma beigās; jautājumi par to, vai un kad iznīcināt PDR datus, kas savākti saskaņā ar šo vēstuli, IDD un ES risinās turpmākās sarunās. Datus, kas ir saistīti ar konkrētu lietu vai izmeklēšanu, var glabāt aktīvā datu bāzē līdz lietas vai izmeklēšanas arhivēšanai. IDD nolūks ir pārskatīt šo glabāšanas noteikumu ietekmi uz darbībām un izmeklēšanām, pamatojoties uz nākamo septiņu gadu pieredzi. IDD apspriedīs pārskatīšanas rezultātus ar ES.
   Iepriekšminētie glabāšanas laikposmi attiecas arī uz ES PDR datiem, kas savākti, pamatojoties uz 2004. gada 28. maija nolīgumu starp ES un ASV un 2006. gada 19. oktobra nolīgumu starp ES un ASV.
   VIII.   Pārsūtīšana
   Ņemot vērā mūsu nesenās sarunas, Jūs apzināties, ka IDD ir gatavs pēc iespējas ātrāk pāriet uz “nosūtīšanas” (“push”) sistēmu PDR datu pārsūtīšanai no gaisa pārvadātājiem, kas veic lidojumus starp ES un ASV, uz IDD. Trīspadsmit lidsabiedrības jau ir pieņēmušas šo sistēmu. Atbildība sākt pārēju uz “nosūtīšanas” sistēmu pieder lidsabiedrībām, kurām jāveltī resursi, lai pārvērstu sistēmas, un tām jāstrādā ar IDD, lai ievērotu IDD tehniskās prasības. IDD nekavējoties pāries uz šādu sistēmu šādu gaisa pārvadātāju veiktu datu pārsūtīšanai vēlākais 2008. gada 1. janvārī visiem šādiem gaisa pārvadātājiem, kas īstenojuši šādu sistēmu, kura atbilst IDD tehniskajām prasībām. Gaisa pārvadātājiem, kas neīsteno šādu sistēmu, pašreizējā sistēma paliek spēkā, kamēr gaisa pārvadātāji nav īstenojuši sistēmu, kura atbilst IDD tehniskajām prasībām PDR datu pārsūtīšanai. Tomēr pāreja uz “nosūtīšanas” sistēmu neļauj lidsabiedrībām pašām lemt, kad, kā un kādus datus nosūtīt. Šādu lēmumu saskaņā ar ASV tiesību aktiem var pieņemt IDD.
   Parasti IDD saņems sākotnēju PDR datu sūtījumu 72 stundas pirms paredzētās izlidošanas un pēc tam saņems atjauninātus datus pēc vajadzības, lai nodrošinātu datu precizitāti. Viens no būtiskākajiem aizsardzības līdzekļiem personas datu aizsardzībai ir – nodrošināt to, ka lēmumus pieņem, pamatojoties uz pilnīgiem datiem, kas laikus iesniegti, un IDD darbojas ar katru lidsabiedrību, lai ieviestu šo jēdzienu tā nosūtīšanas sistēmā. IDD var pieprasīt, lai PDR datus nosūta agrāk nekā 72 stundas pirms paredzētās izlidošanas, ja ir norādes, ka agrīna piekļuve ir vajadzīga, lai reaģētu uz konkrētu apdraudējumu reisam, vairākiem reisiem, maršrutam vai arī reaģētu uz citiem apstākļiem, kas saistīti ar I pantā minētajiem mērķiem. Īstenojot šīs tiesības izlemt, IDD rīkosies saprātīgi un samērīgi.
   IX.   Abpusējība
   Nesenās sarunās mēs vienojāmies, ka IDD gaida, ka nav prasīts, ka IDD savā PDR sistēmā veic datu aizsardzības pasākumus, kas ir stingrāki par pasākumiem, kurus Eiropas iestādes piemēro vietējās PDR sistēmās. IDD neprasa Eiropas iestādēm savās PDR sistēmās pieņemt datu aizsardzības pasākumus, kas ir stingrāki par pasākumiem, kurus ASV piemēro savā PDR sistēmā. Ja IDD cerības nav attaisnotas, tas saglabā tiesības pārtraukt attiecīgos IDD vēstules noteikumus, kamēr tas apspriežas ar ES, lai panāktu tūlītēju un apmierinošu atrisinājumu. Ja lidsabiedrības pasažieru informācijas sistēmu ievieš Eiropas Savienībā vai vienā vai vairākās tās dalībvalstīs, kas pieprasa gaisa pārvadātājiem darīt iestādēm pieejamus to personu PDR datus, kuru ceļojuma maršrutā ir iekļauts lidojums starp ASV un Eiropas Savienību, tad IDD, tikai pamatojoties uz abpusējības principu, aktīvi veicina savā jurisdikcijā esošo lidsabiedrību sadarbību.
   Lai veicinātu policijas un tiesu iestāžu sadarbību, nolīgums veicinās to, lai ASV kompetentās iestādes pārsūtītu PDR datu analītisku informāciju attiecīgo dalībvalstu policijai un tiesu iestādēm un vajadzības gadījumā Eiropolam un Eurojust. IDD gaida, ka ES un tās dalībvalstis tāpat mudinās savas kompetentās iestādes pārsūtīt PDR datu analītisku informāciju IDD un citām attiecīgām ASV iestādēm.
   X.   Pārskatīšana
   IDD un ES periodiski pārskatīs nolīguma, šīs vēstules, ASV un ES PDR politikas un prakses īstenošanu un gadījumus, ja veikta piekļuve konfidenciāliem datiem, lai uzlabotu mūsu PDR apstrādes procedūru efektīvu darbību un privātās dzīves aizsardzību. Saistībā ar pārskatīšanu ES pārstāvēs tiesiskuma, brīvības un drošības komisārs un IDD pārstāvēs iekšzemes drošības ministrs vai arī abpusēji pieņemama amatpersona, ko katrs vienojas izraudzīt. ES un IDD kopīgi noteiks sīkāk izstrādātas procedūras attiecībā uz pārskatīšanu.
   ASV kā daļa no periodiskas pārskatīšanas savstarpēji lūgs informāciju par dalībvalstu PDR sistēmām, un to dalībvalstu pārstāvji, kurām ir PDR sistēmas, būs aicināti piedalīties apspriedēs.
   Mēs ceram, ka šis skaidrojums Jums ir palīdzējis izprast kārtību, kādā mēs veicam ES PDR datu apstrādi.

   TULKOJUMS

               Sekretāram Michael Chertoff kungam

               ASV Iekšzemes drošības departaments

                  Washington DC 20528

         Mēs pateicamies par Jūsu vēstuli Padomes prezidentvalstij un Komisijai, kurā skaidrota kārtība, kādā IDD veic PDR datu apstrādi.
   Garantijas, kas skaidrotas vēstulē Eiropas Savienībai, ļauj Eiropas Savienībai uzskatīt, ka saistībā ar to starptautisko Nolīgumu par gaisa pārvadātāju veikto PDR datu apstrādi un pārsūtīšanu, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība parakstīja 2007. gada jūlijā, IDD nodrošina pietiekamu datu aizsardzību.
   Pamatojoties uz šo konstatējumu, ES veiks visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai kavētu starptautisku organizāciju vai trešo valstu iejaukšanos ES PDR datu pārsūtījumos uz Amerikas Savienotajām Valstīm. ES un tās dalībvalstis tāpat mudinās savas kompetentās iestādes pārsūtīt PDR datu analītisku informāciju IDD un citām attiecīgām ASV iestādēm.
   Mēs ceram uz labu sadarbību ar Jums un aviācijas nozari, lai nodrošinātu pasažieru informētību par to, kā valdības var izmantot informāciju.

    ---documentbreak---

               4.8.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 204/18

      Piezīme lasītājam: “Puses vēl nav apstiprinājušas šo nolīgumu citās valodās kā tikai angļu valodā. Pēc tam, kad nolīguma varianti citās valodās tiks apstiprināti, tie būs vienlīdz autentiski.”
   TULKOJUMS
   NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par gaisa pārvadātāju veikto pasažieru datu reģistra (PDR) datu apstrādi un pārsūtīšanu Amerikas Savienoto Valstu Iekšzemes drošības departamentam (IDD) (2007. gada PDR nolīgums)
   EIROPAS SAVIENĪBA
   un
   AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS,
   VĒLĒDAMĀS efektīvi novērst un apkarot terorismu un starptautisko noziedzību, lai aizsargātu demokrātisko sabiedrību un kopīgās vērtības,
   ATZĪSTOT to, ka informācijas apmaiņa ir būtisks terorisma un starptautiskās noziedzības apkarošanas elements un ka šajā sakarā PDR datu izmantošana ir svarīgs līdzeklis,
   ATZĪSTOT to, ka sabiedrības drošības garantēšanai un tiesībaizsardzības īstenošanai būtu jāparedz noteikumi par gaisa pārvadātāju veikto PDR datu pārsūtīšanu ASV Iekšējās drošības departamentam (turpmāk “IDD”),
   ATZĪSTOT to, cik nozīmīgi ir novērst un apkarot terorismu un ar to saistītus noziegumus, kā arī citus smagus starptautiskus noziegumus, tostarp organizēto noziedzību, un tajā pašā laikā ievērot pamattiesības un pamatbrīvības, jo īpaši tiesības uz privāto dzīvi,
   ATZĪSTOT to, ka ASV un Eiropas tiesību aktiem un politikai privātās dzīves jomā ir kopīgs pamats un ka atšķirībām šo principu īstenošanā nevajadzētu būt šķērslim ASV un Eiropas Savienības (ES) sadarbībai,
   ŅEMOT VĒRĀ starptautiskas konvencijas, ASV tiesību aktus un noteikumus, kuros prasīts, lai katrs gaisa pārvadātājs, kas veic pasažieru lidojumus starptautiskos gaisa pārvadājumos uz Amerikas Savienotajām Valstīm vai no tām, nodrošinātu IDD pieeju PDR datiem, kuros ir informācija, kas iegūta un uzglabāta gaisa pārvadātāja automātiskajās rezervācijas un izlidošanas kontroles sistēmās (turpmāk “rezervācijas sistēmas”), kā arī salīdzināmas prasības, kuras īstenotas ES,
   ŅEMOT VĒRĀ Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktu par pamattiesību ievērošanu, un jo īpaši ar to saistīto tiesību par personas datu aizsardzību ievērošanu,
   ATZĪMĒJOT bijušos nolīgumus par PDR – 2004. gada 28. maija nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm un 2006. gada 19. oktobra nolīgumu starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm,
   ŅEMOT VĒRĀ attiecīgos noteikumus 2001. gada Aviācijas transporta drošības likumā, 2002. gada Iekšējās drošības likumā, 2004. gada Izlūkošanas reformu un terorisma novēršanas likumā un Rīkojumā Nr. 13388 par Amerikas Savienoto Valstu valdības aģentūru sadarbību terorisma apkarošanā, kā arī 1974. gada Likumu par privātās dzīves aizsardzību, Informācijas atklātības likumu un 2002. gada E-valdības likumu,
   ATZĪMĒJOT, ka Eiropas Savienībai būtu jānodrošina tas, ka gaisa pārvadātāji, kam Eiropas Savienības teritorijā ir rezervācijas sistēmas, dara PDR datus pieejamus IDD un ievēro tehniskās prasības, ko IDD nosaka šādai pārsūtīšanai,
   APSTIPRINOT, ka šis nolīgums nav uzskatāms par precedentu jebkādām turpmākām Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Savienības vai jebkuras Puses un jebkuras valsts diskusijām vai sarunām par PDR vai jebkāda cita veida datu apstrādi un pārsūtīšanu,
   CENŠOTIES veicināt un paplašināt pušu sadarbību transatlantisko partnerattiecību garā,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               (1)

               Pamatojoties uz garantijām IDD vēstulē, kurā skaidro PDR drošības garantēšanu (IDD vēstule), Eiropas Savienība nodrošinās, ka katrs gaisa pārvadātājs, kas veic pasažieru lidojumus starptautiskos gaisa pārvadājumos uz Amerikas Savienotajām Valstīm vai no tām, dara IDD pieejamus savās rezervācijas sistēmās iekļautos PDR datus saskaņā ar IDD prasībām.

               (2)

               IDD nekavējoties pāries uz nosūtīšanas sistēmu šādu gaisa pārvadātāju veiktu datu pārsūtīšanai vēlākais 2008. gada 1. janvārī visiem šādiem gaisa pārvadātājiem, kas īstenojuši šādu sistēmu, kura atbilst IDD tehniskajām prasībām. Gaisa pārvadātājiem, kas neīsteno šādu sistēmu, pašreizējās sistēmas paliek spēkā, kamēr gaisa pārvadātāji nav īstenojuši sistēmu, kura atbilst IDD tehniskajām prasībām. Attiecīgi IDD elektroniski piekļūst PDR, kas glabājas gaisa pārvadātāju rezervācijas sistēmās, kuras atrodas Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijā, līdz laikam, kad ir izveidota piemērota sistēma, kas gaisa pārvadātājiem ļauj pārsūtīt šādus datus.

               (3)

               IDD apstrādā saņemtos PDR datus, un IDD attieksme pret datu subjektiem, uz kuriem attiecas šī apstrāde, ir saskaņā ar spēkā esošiem ASV tiesību aktiem un konstitucionālajām prasībām, bez prettiesiskas diskriminācijas, jo īpaši saistībā ar datu subjektu valstspiederību un dzīvesvietas valsti. Šīs un citas garantijas ir izklāstītas IDD vēstulē.

               (4)

               IDD un ES periodiski pārskatīs šā nolīguma, IDD vēstules un ASV un ES PDR politikas un prakses īstenošanu, lai savstarpēji nodrošinātu efektīvu sistēmas darbību un privātās dzīves aizsardzību.

               (5)

               Ar šo nolīgumu IDD gaida, ka nav prasīts, ka IDD savā PDR sistēmā veic datu aizsardzības pasākumus, kas ir stingrāki par pasākumiem, kurus Eiropas iestādes piemēro vietējās PDR sistēmās. IDD neprasa Eiropas iestādēm savās PDR sistēmās pieņemt datu aizsardzības pasākumus, kas ir stingrāki par pasākumiem, kurus ASV piemēro savā PDR sistēmā. Ja IDD cerības nav attaisnotas, tas saglabā tiesības pārtraukt attiecīgos IDD vēstules noteikumus, kamēr tas apspriežas ar ES, lai panāktu tūlītēju un apmierinošu atrisinājumu. Ja Eiropas Savienībā vai vienā vai vairākās tās dalībvalstīs ievieš PDR sistēmu, ar ko pieprasa gaisa pārvadātājiem darīt iestādēm pieejamus to personu PDR datus, kuru ceļojuma maršrutā ir iekļauts lidojums uz Eiropas Savienību vai no tās, IDD, tikai pamatojoties uz abpusējības principu, aktīvi veicina savā jurisdikcijā esošo lidsabiedrību sadarbību.

               (6)

               Saistībā ar šā nolīguma piemērošanu ir uzskatāms, ka IDD nodrošina pietiekamu aizsardzību Eiropas Savienības pārsūtītajiem PDR datiem. Tāpat ES neiejauksies, pamatojoties uz datu aizsardzību, Amerikas Savienoto Valstu un trešo valstu attiecībās saistībā ar pasažieru informācijas apmaiņu.

               (7)

               ASV un ES sadarbosies ar ieinteresētām pusēm aviācijas nozarē, lai veicinātu lielāku to paziņojumu redzamību ceļotājiem, kas apraksta PDR sistēmas (tostarp pārsūdzības un vākšanas procedūras), un mudinās lidsabiedrības pieminēt un iekļaut šos paziņojumus oficiālā pārvadājumu līgumā.

               (8)

               Ja ES konstatē, ka ASV ir pārkāpušas šo nolīgumu, vienīgais tiesiskais aizsardzības līdzeklis ir šā nolīguma darbības pārtraukšana un 6. punktā minētās pietiekamības konstatēšanas atsaukšana. Ja ASV konstatē, ka ES ir pārkāpusi šo nolīgumu, vienīgais tiesiskais aizsardzības līdzeklis ir šā nolīguma darbības pārtraukšana un IDD vēstules atsaukšana.

               (9)

               Šis nolīgums stāsies spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Puses ir apmainījušās ar paziņojumiem, kuros norādīts, ka tās ir pabeigušas šim nolūkam vajadzīgās iekšējās procedūras. Šo nolīgumu provizoriski piemēros no parakstīšanas dienas. Abas Puses var apturēt vai lauzt šo nolīgumu jebkurā laikā, par to paziņojot ar diplomātisko kanālu starpniecību. Nolīguma darbības pārtraukšana stājas spēkā pēc trīsdesmit (30) dienām no dienas, kad paziņojums par to ir iesniegts otrai Pusei, ja vien jebkura Puse neuzskata, ka īsāks paziņojuma periods ir būtisks, lai aizsargātu savas valsts drošības vai iekšējās drošības intereses. Šis nolīgums un ar to saistītās saistības beigsies un pārstās būt spēkā septiņus gadus pēc parakstīšanas dienas, ja vien Puses savstarpēji nevienojas to aizstāt.

      Šā nolīguma mērķis nav paredzēt atkāpes no Amerikas Savienoto Valstu vai Eiropas Savienības vai tās dalībvalstu tiesību aktiem vai paredzēt grozījumus tajos. Šis nolīgums nerada un nepiešķir nekādas tiesības vai labumu nevienai citai privātai vai publiskai personai vai vienībai.
      Šis nolīgums ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu valodā. Nolīgumu sagatavo arī bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un Puses apstiprina nolīguma redakcijas šajās valodās. Kad nolīguma redakcijas šajās valodās ir apstiprinātas, tās ir vienlīdz autentiskas.
      Briselē, 2007. gada 23. jūlijā un Vašingtonā, 2007. gada 26. jūlijā

            Eiropas Savienības vārdā —

            Amerikas Savienoto Valstu vārdā —


title: Izpildu Komitejas lēmums (1998. gada 16. decembris) par policijas pārrobežu sadarbību noziedzīgu nodarījumu novēršanas un atklāšanas jomā (SCH/Com–ex (98)51 Rev. 3)

text:
Avis juridique important

|

41998D0051

Official Journal L 239 , 22/09/2000 P. 0407 - 0407

IZPILDU KOMITEJAS LĒMUMS(1998. gada 16. decembris)par policijas pārrobežu sadarbību noziedzīgu nodarījumu novēršanas un atklāšanas jomā (SCH/Com-ex (98)51 Rev. 3)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas līguma Īstenošanas konvencijas 39. un 132. pantu,uzsverot vajadzību Šengenas valstīm turpināt uzlabot noziedzīgu nodarījumu novēršanu un atklāšanu, sadarbojoties ciešāk,apstiprinot to, ka šā mērķa sasniegšanai nozīmīga ir policijas savstarpējā palīdzība, kas tiek sniegta saskaņā ar Šengenas Konvencijas 39. pantu,pārliecībā, ka konkrētos gadījumos, kad nav vajadzīga piespiedu līdzekļu pielietošana, var būt nepieciešama tūlītēja policijas sadarbība tiesu iestāžu izpildes struktūru vadībā, lai nodrošinātu, ka pieprasījuma izskatīšanas aizkavēšana neietekmē izmeklēšanas rezultātus,tā kā operatīvās aizsardzības un juridiskas noteiktības iemeslu dēļ ir jāizveido kopējs saraksts, kas nosaka šādas policijas sadarbības apmēru, un jānosaka attiecīgie policijas pieprasījumu nosūtīšanas kanāli,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. Saskaņā ar Šengenas Konvencijas 39. pantā izklāstītajiem mērķiem Šengenas valstis cenšas nodrošināt, lai policijas sadarbība cīņā pret noziedzību ir līmenī, kas nepieciešams ātrai un efektīvai rīcībai pret starptautiska mēroga noziedzniekiem. Šajā nolūkā īpaši svarīgi ir izveidot kopēju sarakstu ar pasākumiem, kurus var pieprasīt un veikt saskaņā ar Šengenas valstu tiesību aktiem tajos gadījumos, kad tiesu un/vai administratīvu iestāžu iepriekšēja piekrišana nav obligāta, un neskarot kontroli, ko tiesu iestādes īsteno šādos jautājumos. Ja ir panākta vienošanās par šādu sarakstu, tad galīgo lēmumu pieņem Centrālā grupa.2. Neskarot kopējo sarakstu, kurš jāpieņem saskaņā ar 1.punktu, Šengenas valstis, lai iekļautu informatīvajās valstu lapās Rokasgrāmatā par policijas pārrobežu sadarbību, Konvencijas 39. panta 1. punkta izpratnē sarakstā ietver tādus pasākumus, kurus valstu policijas iestādes var pieprasīt un veikt saskaņā ar valstu tiesību aktiem, pamatojoties uz 1. punkta nosacījumiem.3. Ja valsts tiesību sistēma atļauj, Šengenas valstis var pastiprināt policijas sadarbību noziedzīgu nodarījumu novēršana un atklāšanas jomā, noslēdzot divpusējus nolīgumus un norādot, kādi pasākumi papildus tiem, kas izklāstīti 1. punktā minētājā sarakstā, var attiekties uz policijas savstarpējo palīdzību bez tiesu un/vai administratīvo iestāžu iejaukšanās. Šajos divpusējos nolīgumos norāda arī to, kā policijas pieprasījumus nosūta kompetentajām iestādēm un kā var vienkāršot nosūtītās informācijas kā pierādījuma izmantošanu kriminālajā tiesvedībā.4. Ar III darba grupas piekrišanu I darba grupa Centrālajai grupai nosūta gada ziņojumu, kurš pamatots uz līgumslēdzēju pušu pieredzi attiecībā uz progresu, kas panākts, uzlabojot policijas sadarbību, novēršot un atklājot noziedzīgus nodarījumus.Berlīnē, 1998. gada 16. decembrīPriekšsēdētājsC. H. Schapper


title: 2006/385/EK: Eiropas Centrālās Bankas lēmums ( 2006. gada 19. maijs ), ar ko groza Lēmumu ECB/2001/16 par iesaistīto dalībvalstu centrālo banku monetārā ienākuma sadali no 2002. finanšu gada  (ECB/2006/7)

text:
               2.6.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 148/56

      EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

   (2006. gada 19. maijs),
   ar ko groza Lēmumu ECB/2001/16 par iesaistīto dalībvalstu centrālo banku monetārā ienākuma sadali no 2002. finanšu gada
   (ECB/2006/7)
   (2006/385/EK)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 32. pantu,
   tā kā:

               (1)

               2001. gada 6. decembra Lēmums ECB/2001/16 par iesaistīto dalībvalstu centrālo banku monetārā ienākuma sadali no 2002. finanšu gada (1) nosaka kārtību, kādā tiek sadalīti euro ieviesušo valstu centrālo banku monetārais ienākums. Saskaņā ar Statūtu 32.5. pantu VCB kopējos monetāros ienākumus sadala VCB proporcionāli to apmaksātajām ECB kapitāla daļām. Lai pakāpeniski pielāgotu VCB bilances un peļņas un zaudējumu pārskatus, monetāro ienākumu sadale no 2002. līdz 2007. finanšu gadam ir koriģēta, lai ņemtu vērā starpību starp katras VCB apgrozībā esošo banknošu vidējo vērtību laikā no 1999. gada 1. jūlija līdz 2001. gada 30. jūnijam un to banknošu vidējo vērtību, kāda tām būtu piešķirta šajā laikā saskaņā ar ECB kapitāla atslēgu. Šīs korekcijas ietver Eurosistēmas iekšējās neto saistības pret apgrozībā esošajām euro banknotēm, kas saskaņā ar Statūtu 32.2. pantu iekļautas saistību bāzē VCB monetāro ienākumu aprēķināšanai, jo šīs saistības ir līdzvērtīgas apgrozībā esošajām banknotēm.

               (2)

               Sakarā ar gaidāmo Eurosistēmas paplašināšanos nepieciešams pielāgot monetāro ienākumu sadales kārtību. Lai nodrošinātu taisnīgumu, konsekvenci un vienlīdzīgu attiekmi, pret Eurosistēmas jaunajām VCB finansiālā ziņā jābūt tādai pašai attieksmei kā pret pašreizējām Eurosistēmas VCB. Tas nozīmē, ka ik reizi, kad kāda dalībvalsts ievieš euro, ir jāpiemēro korekcijas procedūra un, to piemērojot, jāievēro tie paši principi, kādi tika ievēroti, piemērojot korekcijas procedūru 2002. līdz 2007. finanšu gadā. Tādējādi korekcijas periodi var pārklāties.

               (3)

               Padomes 1998. gada 3. maija Regula (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (2) dažos jautājumos ļauj jaunajām iesaistītajām dalībvalstīm būt elastīgām, aizstājot to valūtas ar euro un ieviešot euro banknotes un monētas. Lai ar korekcijas procedūru panāktu finansiāli pareizus risinājumus, ir jāņem vērā individuālie scenāriji pārejai uz euro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu ECB/2001/16 groza šādi.

               1)

               Šādi groza 1. pantu:
               Pēc “atsauces likmes” definīcijas iekļauj šādas definīcijas:

                           “j)

                           “skaidras naudas nomaiņas diena” ir diena, kurā euro banknotes un monētas iegūst likumīga maksāšanas līdzekļa statusu dalībvalstī, kas ieviesusi euro;

                           k)

                           “atsauces periods” ir 24 mēnešus ilgs periods, kas sākas 30 mēnešus pirms skaidras naudas nomaiņas dienas;

                           l)

                           “skaidras naudas nomaiņas gads” ir 12 mēnešus ilgs periods, kas sākas skaidras naudas nomaiņas dienā;

                           m)

                           “valūtas ikdienas atsauces kurss” ir valūtas ikdienas atsauces kurss, kura pamatā ir parastās ikdienas saskaņošanas procedūras starp ECBS ietilpstošajām un ārpus tās esošajām centrālajām bankām, kas parasti notiek 14:15 pēc Viduseiropas laika.”

               2)

               Šādi groza 2. pantu:
               Ar šādu punktu aizstāj 1. punktu:
               “Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar apgrozībā esošajām euro banknotēm, aprēķina reizi mēnesī un iegrāmato ECB un VCB uzskaitē mēneša pirmajā darba dienā ar valutēšanas dienu iepriekšējā mēneša pēdējā darbadienā.
               Ja dalībvalsts ievieš euro, tad pirmajā daļā noteiktos Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar apgrozībā esošajām euro banknotēm, iegrāmato ECB un VCB uzskaitē ar valutēšanas dienu skaidras naudas nomaiņas dienā.”

               3)

               Ar šādu pantu aizstāj 4. pantu:
               “4. pants
               Eurosistēmas iekšējo atlikumu korekcijas
               1.   Monetāro ienākumu aprēķina nolūkā katras VCB Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar apgrozībā esošajām banknotēm, koriģē ar kompensācijas apjomu, kas noteikts pēc šādas formulas:
               C = (K – A) × S
               kur

                           C

                           ir kompensācijas apjoms,

                           K

                           ir tas katras VCB euro apjoms, ko iegūst, piemērojot parakstītā kapitāla atslēgu vidējai apgrozībā esošo banknošu vērtībai atsauces periodā, euro ieviesušo dalībvalstu nacionālajā valūtā denominētās apgrozībā esošās banknotes pārrēķinot euro atbilstoši valūtas ikdienas atsauces kursam atsauces periodā,

                           A

                           ir katras VCB atsauces periodā apgrozībā esošo banknošu vidējā vērtība euro izteiksmē, kas atsauces perioda laikā tiek pārrēķināta euro atbilstoši valūtas ikdienas atsauces kursam,

                           S

                           ir šāds koeficients katram finanšu gadam sākot ar skaidras naudas nomaiņas dienu:

                                       Finanšu gads

                                       Koeficients

                                       Skaidras naudas nomaiņas gads

                                       1

                                       Skaidras naudas nomaiņas gads plus viens gads

                                       0,8606735

                                       Skaidras naudas nomaiņas gads plus divi gadi

                                       0,7013472

                                       Skaidras naudas nomaiņas gads plus trīs gadi

                                       0,5334835

                                       Skaidras naudas nomaiņas gads plus četri gadi

                                       0,3598237

                                       Skaidras naudas nomaiņas gads plus pieci gadi

                                       0,1817225

                     2.   VCB kompensācijas apjomu summa ir vienāda ar nulli.
               3.   Kompensācijas apjomus aprēķina ik reizi, kad kāda dalībvalsts ievieš euro vai kad izmainās ECB parakstītā kapitāla atslēga.
               4.   Jaunai dalībvalstij pievienojoties Eurosistēmai, tās VCB kompensācijas apjomu sadala starp esošajām Eurosistēmas VCB proporcionāli esošo Eurosistēmas VCB daļām parakstītā kapitāla atslēgā ar pretēju zīmi (+/–), un tas papildina visus kompensācijas apjomus, kādi jau ir spēkā attiecībā uz esošajām Eurosistēmas VCB.
               5.   Kompensācijas apjomus un grāmatvedības ierakstus šo kompensācijas apjomu līdzsvarošanai iegrāmato atsevišķos Eurosistēmas kontos katras VCB uzskaitē ar valutēšanas dienu skaidras naudas nomaiņas dienā un tādu pašu valutēšanas dienu katru turpmāko gadu korekcijas periodā. Grāmatvedības ierakstus kompensācijas apjomu līdzsvarošanai neatlīdzina.
               6.   Ja vērtība euro banknotēm, kuras Banque centrale du Luxembourg laidusi apgrozībā 2002. gadā, par 25 % vai vairāk pārsniedz tās apgrozībā esošo banknošu vidējo vērtību laikā no 1999. gada 1. jūlija līdz 2001. gada 30. jūnijam, burts “A” 1. punktā dotajā formulā Banque centrale du Luxembourg vajadzībām ir vērtība banknotēm, kuras Banque centrale du Luxembourg laidusi apgrozībā 2002. gadā, ar augstāko robežu 2,2 miljardi euro. Piemērojot šo atkāpi, visiem kompensācijas apjomiem, kas aprēķināti, pamatojoties uz 4. panta 1. punktu, 2002. gada beigās piemēro korekcijas ar atpakaļejošu spēku, lai nodrošinātu atbilstību 2. punktam. Šādas korekcijas ar atpakaļejošu spēku ir proporcionālas parakstītā kapitāla atslēgai.
               7.   Atkāpjoties no 1. punkta, īpašu situāciju gadījumā saistībā ar banknošu apgrozības modeļu izmaiņām kā aprakstīts šī lēmuma III pielikumā, katras VCB Eurosistēmas iekšējos atlikumus, kas saistīti ar apgrozībā esošajām euro banknotēm, koriģē saskaņā ar minētajā pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.
               8.   Šajā pantā noteiktās Eurosistēmas iekšējo atlikumu korekcijas vairs nepiemēro sākot ar pirmo dienu sestajā gadā pēc attiecīgā skaidras naudas nomaiņas gada.”

               4)

               Lēmuma I pielikumu groza saskaņā ar šī lēmuma I pielikumu.

               5)

               Lēmuma III pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikumu.

         2. pants
   Nobeiguma noteikums
   Šis lēmums stājas spēkā vienu dienu pēc tā pieņemšanas.

      Frankfurtē pie Mainas, 2006. gada 19. maijā

            ECB priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 337, 20.12.2001., 55. lpp., Lēmums ar grozījumiem, kas veikti ar Lēmumu ECB/2003/22 (OV L 9, 15.1.2004., 39. lpp.).

      (2)  OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp., Regula, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) Nr. 2169/2005 (OV L 346, 29.12.2005., 1. lpp.).

      I PIELIKUMS
      Ar šo aizstāj I pielikuma A daļas 1. punktu:

                  “1.

                  apgrozībā esošās banknotes
                  Šajā pielikumā – esošās Eurosistēmas VCB 2002. skaidras naudas nomaiņas gadā vai katras jaunas Eurosistēmas VCB skaidras naudas nomaiņas gadā “apgrozībā esošās banknotes”:

                              i)

                              ietver arī banknotes, ko emitējusi VCB un kas denominētas tās nacionālās valūtas vienībās; un

                              ii)

                              jāsamazina par tādu neatmaksāto aizdevumu vērtību, kas saistīti ar priekšlaikus piegādātajām euro banknotēm, kuras vēl nav ierakstītas debetā (saskaņotās bilances 6. aktīvu posteņa daļa).

                        Šajā pielikumā un attiecībā uz katru VCB “apgrozībā esošās banknotes” pēc skaidras naudas nomaiņas gada ir banknotes, kas denominētas euro, izslēdzot jebkuras citas banknotes;”.

      II PIELIKUMS
      Ar šādu pielikumu aizstāj III pielikumu:

            “III PIELIKUMS
            A.   Pirmā speciālā korekcija
            Ja kopējā apgrozībā esošo banknošu vidējā vērtība skaidras naudas nomaiņas gadā ir mazāka nekā kopējā apgrozībā esošo banknošu vidējā vērtība euro izteiksmē atsauces periodā (ieskaitot euro ieviesušās dalībvalsts nacionālajā valūtā denominēto kopējo apgrozībā esošo banknošu vidējo vērtību, kas atsauces periodā pārrēķināta euro atbilstoši valūtas ikdienas atsauces kursam), koeficients “S”, ko piemēro skaidras naudas nomaiņas gadā saskaņā ar 4. panta 1. punktu, jāsamazina ar atpakaļejošu spēku proporcionāli kopējās apgrozībā esošo banknošu vidējās vērtības samazinājumam.
            Samazinājuma rezultātā koeficients nedrīkst būt mazāks par 0,8606735. Ja piemēro šo atkāpi, tad katras VCB kompensācijas apjomam (“C”), kas saskaņā ar 4. panta 1. punktu jāpiemēro otrajā līdz piektajā gadā pēc skaidras naudas nomaiņas gada, jāpievieno viena ceturtā daļa no VCB kompensācijas apjoma samazinājuma, kas piemērojams skaidras naudas nomaiņas gadā.
            B.   Otrā speciālā korekcija
            Ja tās VCB, kurām 4. panta 1. punktā minētais kompensācijas apjoms ir pozitīvs skaitlis, maksā neto atlīdzību par iekšējiem Eurosistēmas atlikumiem, kas saistīti ar apgrozībā esošajām banknotēm, kas, kad to pieskaita postenim “monetāro ienākumu apkopošanas neto atlikums” peļņas un zaudējumu pārskatā gada beigās, rada tīros izdevumus, koeficientu “C” 2002. finanšu gadam saskaņā ar 4. panta 1. punktu samazina līdz nepieciešamajam apmēram, lai novērstu šo situāciju.
            Samazinājuma rezultātā koeficients nedrīkst būt mazāks par 0,8606735. Ja piemēro šo atkāpi, tad katras VCB kompensācijas apjomam (“C”), kas saskaņā ar 4. panta 1. punktu jāpiemēro otrajā līdz piektajā gadā pēc skaidras naudas nomaiņas gada, jāpievieno viena ceturtā daļa no iegūtā VCB kompensācijas apjoma samazinājuma, kas piemērojams skaidras naudas nomaiņas gadā.”