title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/2005 (2015. gada 10. novembris), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Afganistānā

text:
               11.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 294/53

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2015/2005
   (2015. gada 10. novembris),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Afganistānā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 33. pantu un 31. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2013. gada 22. jūlijā pieņēma Lēmumu 2013/393/KĀDP (1), ar ko Franz-Michael SKJOLD MELLBIN kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Afganistānā. ESĪP pilnvaru termiņam ir jābeidzas 2015. gada 31. oktobrī.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par 16 mēnešiem.

               (3)

               ESĪP pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo ESĪP Afganistānā Franz-Michael SKJOLD MELLBIN kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2017. gada 28. februārim. Padome var lemt, ka ESĪP pilnvaras beidzas agrāk, pamatojoties uz Politikas un drošības komitejas (PDK) vērtējumu un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikumu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pārstāv Savienību un veicina Savienības politikas mērķu sasniegšanu Afganistānā, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu pārstāvjiem Afganistānā. Jo īpaši ESĪP:

               a)

               sniedz ieguldījumu ES un Afganistānas Vienotās deklarācijas un ES stratēģijas attiecībā uz Afganistānu 2014.–2016. gadam, un attiecīgā gadījumā ES un Afganistānas sadarbības nolīguma par partnerību un attīstību (SNPA) īstenošanā;

               b)

               atbalsta Savienības un Afganistānas politisko dialogu;

               c)

               atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) vadošo nozīmi Afganistānā, īpašu uzmanību veltot ieguldījumam labāk koordinētas starptautiskās palīdzības izveidei, tādējādi veicinot Bonnas, Čikāgas Tokijas un Londonas konferenču paziņojumu, kā arī attiecīgu ANO rezolūciju īstenošanu.

         3. pants
   Pilnvaras
   Lai īstenotu savas pilnvaras, ESĪP, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu pārstāvjiem Afganistānā:

               a)

               izplata Savienības uzskatus par Afganistānas politikas procesu un norisēm;

               b)

               uztur ciešus kontaktus ar attiecīgām Afganistānas iestādēm, jo īpaši ar valdību un parlamentu, kā arī vietējām pašvaldībām, un atbalsta to attīstību. Tāpat būtu jāuztur kontakti arī ar citām Afganistānas politiskajām grupām un citiem attiecīgiem dalībniekiem Afganistānā, jo īpaši ar attiecīgiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem;

               c)

               uztur ciešus kontaktus ar attiecīgām starptautiskām un reģionālām ieinteresētām personām Afganistānā, jo īpaši ar ANO ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi un Ziemeļatlantijas līguma organizācijas (NATO) Augstāko civilo pārstāvi, kā arī ar citiem nozīmīgiem partneriem un organizācijām;

               d)

               sniedz konsultācijas par gūtajiem panākumiem to mērķu sasniegšanā, kas noteikti ES un Afganistānas Vienotajā deklarācijā, ES stratēģijā attiecībā uz Afganistānu 2014.–2016. gadam, ES un Afganistānas sadarbības nolīgumā par partnerību un attīstību (SNPA) un Bonnas, Čikāgas Tokijas un Londonas konferenču paziņojumos, jo īpaši šādās jomās:

                           i)

                           civilo spēju veidošana, īpaši vietējā līmenī;

                           ii)

                           laba pārvaldība un tiesiskuma pastāvēšanai vajadzīgo iestāžu, jo īpaši neatkarīgu tiesu iestāžu, izveide;

                           iii)

                           vēlēšanu un konstitucionālās reformas;

                           iv)

                           drošības sektora reformas, tostarp tiesu iestāžu un tiesiskuma, valsts armijas un policijas spēku nostiprināšana, un jo īpaši civilās policijas dienesta izveide;

                           v)

                           izaugsmes veicināšana, proti, veicinot lauksaimniecību un lauku attīstību;

                           vi)

                           Afganistānas starptautisko cilvēktiesību saistību ievērošana, tostarp minoritāšu tiesību, kā arī sieviešu un bērnu tiesību ievērošana;

                           vii)

                           demokrātijas principu un tiesiskuma ievērošana;

                           viii)

                           sieviešu līdzdalības veicināšana valsts pārvaldē un pilsoniskajā sabiedrībā, un – saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju 1325(2000) – miera procesā;

                           ix)

                           Afganistānas starptautisko saistību ievērošana, tostarp sadarbība starptautiskās sabiedrības centienos apkarot terorismu, nelegālu narkotiku tirdzniecību, cilvēku tirdzniecību un masu iznīcināšanas ieroču un bruņojuma, kā arī ar tiem saistītu materiālu izplatīšanu;

                           x)

                           humānās palīdzības veicināšana un bēgļu un iekšzemē pārvietotu personu atgriešana ar likumīgiem līdzekļiem; un

                           xi)

                           Savienības klātbūtnes un darbību efektivitātes stiprināšana Afganistānā un ieguldījums, gatavojot regulāros īstenošanas ziņojumus par ES stratēģiju attiecībā uz Afganistānu 2014.–2016. gadam, kurus Padome lūdz sagatavot;

               e)

               aktīvi piedalās vietējos koordinācijas forumos, piemēram, Kopīgajā koordinācijas un pārraudzības padomē, vienlaikus pilnībā informējot neiesaistītās dalībvalstis par lēmumu pieņemšanu šajos līmeņos;

               f)

               sniedz konsultācijas par Savienības piedalīšanos un nostājām starptautiskās konferencēs saistībā ar Afganistānu un jo īpaši par nākamo starptautisko ministru konferenci par Afganistānu, ko paredzēts rīkot kopīgi ar Savienību Briselē, cieši koordinējot darbu ar Afganistānas iestādēm un galvenajiem starptautiskajiem partneriem;

               g)

               aktīvi piedalās reģionālas sadarbības veicināšanā, īstenojot attiecīgas ierosmes, tostarp Stambulas procesu un Reģionālo Ekonomikas konferenci par Afganistānu (RECCA);

               h)

               sniedz ieguldījumu Savienības politikas cilvēktiesību jomā un ES pamatnostādņu cilvēktiesību jomā īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un bērniem konfliktu skartās teritorijās, jo īpaši uzraugot jaunākos notikumus minētajā jomā uz risinot ar tiem saistītas problēmas;

               i)

               attiecīgā gadījumā sniedz atbalstu iekļaujošam un Afganistānas vadītam miera procesam, kā rezultātā tiktu panākts politisks risinājums, kas atbilstu “sarkano līniju” norādēm, par ko vienojās Bonnas konferencē.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu, rīkojoties AP pakļautībā.
   2.   PDK uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un tā attiecīgajām struktūrām.
   5. pants
   Finansējums
   1.   Finanšu atsauces summa, kas paredzēta, lai segtu izdevumus saistībā ar ESĪP pilnvarām, laikposmā no 2015. gada 1. novembra līdz 2017. gada 28. februārim ir EUR 7 625 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar ESĪP pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi un regulāri informē Padomi un Komisiju par komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu šādam norīkotam personālam atbilstīgi maksā attiecīgā dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, nosūtītājas Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un ESĪP personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmējvalsti. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētas informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (2).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju teritorijā, par ko ESĪP ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētu drošības plānu, kurš pamatojas uz EĀDD norādījumiem, ietverot konkrētus fiziskos, organizatoriskos un procesuālos drošības pasākumus, ar kuru noteikta personāla droša pārvietošanās uz teritoriju, par ko ESĪP ir atbildīgs, un minētajā teritorijā, kā arī rīcību drošības negadījumos, un ietverot ārkārtas situāciju un evakuācijas plānu;

               b)

               visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, nodrošinot augsta riska apdrošināšanu, kas atbilst apstākļiem teritorijā, par ko ESĪP ir atbildīgs;

               c)

               nodrošinot, lai visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai tūlīt pēc ierašanās teritorijā, par ko ESĪP ir atbildīgs, būtu piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, ko minētajai teritorijai piešķir EĀDD;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei. Saskaņā ar Līguma 36. pantu ESĪP var iesaistīt Eiropas Parlamenta informēšanā.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   Lai sasniegtu Savienības politikas mērķus, ESĪP veicina Savienības darbību vienotību, saskaņotību un efektivitāti un palīdz nodrošināt to, ka visi Savienības instrumenti un dalībvalstu darbības tiek veiktas konsekventi. ESĪP darbības saskaņo ar Komisijas darbībām, kā arī ar Savienības delegāciju Pakistānā. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu misijām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā tiek uzturēta cieša saikne ar dalībvalstu misiju vadītājiem un Savienības delegāciju vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP sniedz norādes Eiropas Savienības Policijas misijas Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) vadītājam par vietējo politisko situāciju. ESĪP un civilais operāciju komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas. ESĪP uztur saikni arī ar citiem starptautiskajiem un reģionālajiem dalībniekiem attiecīgajā teritorijā.
   13. pants
   Palīdzība saistībā ar prasībām
   ESĪP un viņa darbinieki palīdz nodrošināt elementus reaģēšanai uz jebkādām prasībām un pienākumiem, kas izriet no iepriekšējo ESĪP Afganistānā pilnvarām, un šim nolūkam sniedz administratīvu palīdzību un piekļuvi attiecīgiem dokumentiem.
   14. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2016. gada jūnija beigām iesniedz Padomei, AP un Komisijai progresa ziņojumu un līdz 2016. gada novembra beigām – visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   To piemēro no 2015. gada 1. novembra.

      Briselē, 2015. gada 10. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. GRAMEGNA

      (1)  Padomes Lēmums 2013/393/KĀDP (2013. gada 22. jūlijs), ar kuru groza Lēmumu 2013/382/KĀDP, ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Afganistānā (OV L 198, 23.7.2013., 47. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmumu 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2005/851/KĀDP ( 2005. gada 21. novembris ) par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Kanādu, lai izveidotu sistēmu Kanādas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās

text:
               1.12.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 315/20

      PADOMES LĒMUMS 2005/851/KĀDP
   (2005. gada 21. novembris)
   par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Kanādu, lai izveidotu sistēmu Kanādas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. pantu,
   ņemot vērā prezidentvalsts ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nosacījumi trešo valstu līdzdalībai ES vadītajās krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu tādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, atsevišķi neizstrādājot nosacījumus katrai attiecīgajai operācijai.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes 2004. gada 23. februārī doto atļauju prezidentvalsts ar ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja palīdzību ir apspriedusi Eiropas Savienības un Kanādas nolīgumu, ar ko izveido sistēmu Kanādas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās.

               (3)

               Minētais nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā apstiprina Eiropas Savienības un Kanādas nolīgumu, ar ko izveido sistēmu Kanādas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots izraudzīties personu(-as), kas ir tiesīga(-as) parakstīt šo nolīgumu, lai padarītu tos saistošu Eiropas Savienībai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 21. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. STRAW

      Eiropas Savienības un Kanādas

         NOLĪGUMS,
      ar ko izveido sistēmu Kanādas līdzdalībai Eiropas Savienības krīzes pārvarēšanas operācijās
      EIROPAS SAVIENĪBA,
      no vienas puses, un
      KANĀDAS VALDĪBA,
      no otras puses,
      turpmāk “Puses”,
      tā kā:

                  (1)

                  Eiropas Savienība (ES) var nolemt veikt darbības krīzes pārvarēšanas jomā.

                  (2)

                  Seviļas Eiropadome 2002. gada 21. un 22. jūnijā ir vienojusies par konsultāciju un sadarbības kārtību starp Eiropas Savienību un Kanādu krīzes pārvarēšanas jomā.

                  (3)

                  Eiropas Savienība izlems, vai aicināt trešās valstis piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā. Kanāda var pieņemt Eiropas Savienības aicinājumu un piedāvāt savu palīdzību. Tādā gadījumā Eiropas Savienība izšķiras par to, vai pieņemt Kanādas piedāvāto palīdzību.

                  (4)

                  Ja Eiropas Savienība nolemj veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Kanāda var izteikt savu nodomu piedalīties operācijā.

                  (5)

                  Vispārīgie nosacījumi Kanādas līdzdalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās būtu jānosaka nolīgumā, ar ko izveido sistēmu šādai iespējamai turpmākai līdzdalībai, nevis izstrādājot nosacījumus katrai operācijai atsevišķi.

                  (6)

                  Šādam nolīgumam nevajadzētu skart Eiropas Savienības autonomiju lēmumu pieņemšanā un nebūtu jāliedz Kanādai pieņemt lēmumu par līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijās katrā gadījumā atsevišķi,

            IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      I IEDAĻA
      VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
      1. pants
      Lēmumi attiecībā uz līdzdalību
      1.   Pēc Eiropas Savienības lēmuma aicināt Kanādu piedalīties ES krīzes pārvarēšanas operācijā un pēc tam, kad Kanāda pēc būtības ir nolēmusi piedalīties, Kanāda sniedz informāciju par piedāvāto palīdzību Eiropas Savienībai.
      2.   Ja Eiropas Savienība ir nolēmusi veikt militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, izmantojot NATO līdzekļus un militārās spējas, Kanāda ziņo Eiropas Savienībai par jebkuru nodomu piedalīties operācijā un pēc tam sniedz informāciju par tās iecerēto palīdzību.
      3.   Eiropas Savienība Kanādas palīdzību novērtē, apspriežoties ar Kanādu.
      4.   Eiropas Savienība Kanādai cik ātri vien iespējams ar vēstules starpniecību ziņo par novērtēšanas iznākumu, lai nodrošinātu Kanādas līdzdalību saskaņā ar šo nolīgumu.
      2. pants
      Sistēma
      1.   Saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem un jebkuriem vajadzīgiem īstenošanas pasākumiem Kanāda iesaistās tādas vienotās rīcības īstenošanā, ar ko Eiropas Savienības Padome nolemj, ka ES veiks krīzes pārvarēšanas operāciju, kā arī jebkuras tādas vienotās rīcības vai lēmuma īstenošanā, ar kuru Eiropas Savienības Padome izlemj grozīt vai paplašināt ES krīzes pārvarēšanas operācijas pilnvaras.
      2.   Kanādas dalība ES krīzes pārvarēšanas operācijā neskar Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas autonomiju.
      3. pants
      Personāla un bruņoto spēku statuss
      1.   To personāla statusu, kuru Kanāda norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, un/vai to bruņoto spēku statusu, kurus Kanāda nosūta uz ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju, reglamentē nolīgums, kas attiecas uz bruņoto spēku/misijas statusu un ko noslēdz Eiropas Savienība un valsts(-is), kurā(-ās) operāciju veic, ja tāds nolīgums pastāv.
      2.   Tā personāla statusu, kuru nosūta uz štābu vai uz komandgrupām, kas atrodas ārpus valsts, kurā notiek ES krīzes pārvarēšanas operācija, reglamentē noteikumi, par ko vienojušās kompetentās iestādes attiecībā uz iesaistītajiem štābiem un komandgrupām, un Kanādas kompetentās iestādes.
      3.   Neskarot šā panta 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku/misijas statusu, personāls, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek Kanādas jurisdikcijā.
      4.   Neskarot šā panta 1. punktā minēto nolīgumu par bruņoto spēku/misijas statusu, Kanāda ir atbildīga par visu to prasību izskatīšanu, kas saistītas ar tās līdzdalību ES krīzes pārvarēšanas operācijā un ko iesniedz tās personāls, vai kas attiecas uz tās personālu.
      5.   Ja noticis nāves gadījums, gūti ievainojumi, radīti zaudējumi vai noticis kaitējums fiziskām vai juridiskām personām no valsts(-īm), kurā(-ās) veic operāciju, Kanāda gadījumos, ja ir konstatēta tās atbildība, izmaksā kompensāciju saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti nolīgumā par bruņoto spēku/misijas statusu, ja tas ir pieejams, kā minēts šā panta 1. punktā.
      6.   Kanāda apņemas nākt klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret jebkuru valsti, kas piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, kurā piedalās arī Kanāda, un apņemas to darīt līdz ar šā nolīguma parakstīšanu. Šā nolīguma pielikumā izklāstīts šādas deklarācijas paraugs.
      7.   Eiropas Savienības apņemas nodrošināt to, ka dalībvalstis nāk klajā ar deklarāciju par atteikšanos no prasībām pret Kanādu, kad tā piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, un apņemas to darīt, parakstot šo nolīgumu. Šā nolīguma pielikumā izklāstīts šādas deklarācijas paraugs.
      4. pants
      Klasificēta informācija
      1.   Kanāda nodrošina, ka Kanādas personāls, kad tas saistībā ar ES vadītām krīzes pārvarēšanas operācijām strādā ar ES klasificētu informāciju, ievēro Eiropas Savienības Padomes Drošības noteikumu pamatprincipus un obligātos standartus, kas izklāstīti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (1). Kanāda arī nodrošina, ka Kanādas personāls ievēro turpmākas norādes par ES klasificētu informāciju, ko tam saistībā ar ES militāro krīzes pārvarēšanas operāciju būs devušas kompetentās iestādes, tostarp ES operācijas komandieris vai saistībā ar ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju misijas vadītājs, neskarot 6. panta 2. punktu un 10. panta 2. punktu.
      2.   Ja ES saņem klasificētu informāciju no Kanādas, šai informācijai piemēro tās klasifikācijas līmenim pienācīgu aizsardzību, un tā ir līdzvērtīga Eiropas Savienības Drošības noteikumos noteiktajiem standartiem.
      3.   Ja ES un Kanāda ir noslēgušas nolīgumu par klasificētās informācijas apmaiņai piemērojamajām drošības procedūrām, šā nolīguma noteikumus piemēro saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju.
      II IEDAĻA
      NOTEIKUMI PAR LĪDZDALĪBU ES CIVILAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS
      5. pants
      Personāls, ko norīko uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju
      1.   Kanāda nodrošina to, ka personāls, ko tā norīko uz ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju, veic savus pienākumus atbilstīgi:

                  a)

                  vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā;

                  b)

                  operācijas plānam;

                  c)

                  īstenošanas pasākumiem.

            2.   Kanāda laikus informē ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāju un Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātu par visām pārmaiņām saistībā ar savu ieguldījumu ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā.
      3.   Kompetentā Kanādas iestāde personālam, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, veic medicīnisko pārbaudi un vakcināciju, kādu attiecīgā Kanādas kompetentā iestāde uzskata par vajadzīgu, un izsniedz uzziņu, kas apliecina dienestam derīgu veselības stāvokli. Personāls, ko norīko ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbā, uzrāda šādas uzziņas kopiju.
      6. pants
      Komandķēde
      1.   Neskarot 2. punktā minēto, Kanādas norīkotais personāls veic pienākumus un darbojas vienīgi ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.
      2.   Viss personāls paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
      3.   Valsts iestādes nodod operatīvo kontroli ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītāja pārziņā, kurš šīs pilnvaras īsteno, izmantojot pavēles un kontroles hierarhijas struktūru.
      4.   Misijas vadītājs vada ES civilo krīzes pārvarēšanas operāciju un uzņemas organizēt tās ikdienas pārvaldību.
      5.   Kanādai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā, saskaņā ar šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajiem tiesību instrumentiem.
      6.   ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs ir atbildīgs par ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas personāla disciplīnas kontroli. Vajadzības gadījumā disciplinārlietu ierosina attiecīgā valsts iestāde.
      7.   Kanāda ieceļ Nacionālā Kontingenta kontaktpunktu (NKK), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu operācijas laikā. NKK ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājam sniedz ziņojumus par attiecīgās valsts jautājumiem, kas ietekmē operācijas gaitu, un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
      8.   Lēmumu izbeigt operāciju pieņem Eiropas Savienība pēc apspriešanās ar Kanādu, ja Kanāda joprojām piedalās ES civilajā krīzes pārvarēšanas operācijā dienā, kad tiek pieņemts lēmums par tās izbeigšanu.
      7. pants
      Finansiālie aspekti
      Kanāda uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, kuras sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts operācijas darbības budžetā. Tas neskar 8. pantu.
      8. pants
      Iemaksa darbības budžetā
      1.   Kanāda piedalās ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžeta finansēšanā saskaņā ar 3. punktu.
      2.   Jebkāda Kanādas iemaksa ES civilās krīzes pārvarēšana operācijas darbības budžetā ir mazākā no šādām divām summām:

                  a)

                  tā bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Kanādas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras veic iemaksas operācijas darbības budžetā; vai

                  b)

                  tā darbības budžeta bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Kanādas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

            3.   Eiropas Savienība principā atbrīvo Kanādu no finanšu ieguldījuma konkrētā ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijā, ja Eiropas Savienība nolemj, ka Kanādas līdzdalība operācijā nodrošina svarīgu ieguldījumu, kas ir būtisks faktors operācijas sekmīgai norisei.
      4.   Attiecīgos gadījumos ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas misijas vadītājs un Kanādas attiecīgais administratīvais dienests noslēdz vienošanos saistībā ar Kanādas iemaksām ES civilās krīzes pārvarēšanas operācijas darbības budžetā, paredzot šo maksājumu praktisko kārtību. Šāda vienošanās inter alia ietver noteikumus par:

                  a)

                  attiecīgo summu;

                  b)

                  iemaksas maksāšanas kārtību;

                  c)

                  revīzijas procedūru.

            5.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta Kanāda neveic nekādas iemaksas, lai finansētu Eiropas Savienības dalībvalstu personāla dienas naudas.
      III IEDAĻA
      NOTEIKUMI PAR LĪDZDALĪBU ES MILITĀRAJĀS KRĪZES PĀRVARĒŠANAS OPERĀCIJĀS
      9. pants
      Līdzdalība ES militārajās krīzes pārvarēšanas operācijās
      1.   Kanāda nodrošina to, ka tās bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšana operācijā, veic savus pienākumus atbilstīgi:

                  a)

                  vienotajai rīcībai un tās vēlākajiem grozījumiem, kā minēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā;

                  b)

                  operācijas plānam;

                  c)

                  īstenošanas pasākumiem.

            2.   Kanāda savlaicīgi informē ES operācijas komandieri par jebkādām pārmaiņām attiecībā uz savu līdzdalību operācijā.
      10. pants
      Komandķēde
      1.   Neskarot 2. punktu, Kanādas nosūtītais personāls veic savus pienākumus un rīkojas vienīgi ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas interesēs.
      2.   Visi bruņotie spēki un personāls, kas piedalās ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā, paliek pilnīgā savas valsts iestāžu pakļautībā.
      3.   Valsts iestādes nodod savu bruņoto spēku un personāla operatīvo un taktisko vadību un/vai kontroli ES operācijas komandierim. ES operācijas komandierim ir tiesības savas pilnvaras deleģēt.
      4.   Saskaņā ar tiesību instrumentiem, kas minēti šā nolīguma 2. panta 1. punktā, Kanādai ir tādas pašas tiesības un pienākumi attiecībā uz operatīvo ikdienas vadību kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, kas piedalās operācijā.
      5.   ES operācijas komandieris pēc apspriešanās ar Kanādu drīkst jebkurā laikā pieprasīt Kanādas palīdzības atsaukšanu.
      6.   Kanāda ieceļ vecāko militāro pārstāvi (VMP), kas pārstāv tās nacionālo kontingentu ES militārajā krīzes pārvarēšanas operācijā. VMP apspriežas ar ES spēku komandieri par visiem jautājumiem, kas skar operāciju, un ir atbildīgs par operācijas kontingenta ikdienas disciplīnu.
      11. pants
      Finansiālie aspekti
      Neskarot 12. pantu, Kanāda uzņemas visas izmaksas, kas saistītas ar tās līdzdalību operācijā un kas nav izmaksas, kuras sedz no kopīgā finansējuma, kā paredzēts šā nolīguma 2. panta 1. punktā minētajos tiesību instrumentos, kā arī Padomes Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (2).
      12. pants
      Iemaksa kopējo izmaksu finansējumā
      1.   Saskaņā ar 3. punktu Kanāda piedalās ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas kopējo izmaksu finansēšanā.
      2.   Jebkura Kanādas iemaksa kopējo izmaksu finansējumā ir mazākā no šādām divām summām:

                  a)

                  kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst Kanādas NKI attiecībai pret visu to valstu NKI kopsummu, kuras piedalās operācijas kopējo izmaksu finansējumā; vai

                  b)

                  kopējo izmaksu bāzes finansējuma daļa, kas atbilst to Kanādas personāla locekļu skaita, kuri piedalās operācijā, attiecībai pret visu to valstu personāla locekļu skaitu, kuras piedalās operācijā.

            Aprēķinot 2. punkta b) apakšpunktā minēto summu, ja Kanāda nosūta personālu tikai uz operācijas vai bruņoto spēku štābu, izmanto tās personāla locekļu skaita attiecību pret attiecīgā štāba personāla locekļu kopskaitu. Citādi izmanto visu personāla locekļu, kurus nosūta Kanāda, skaita attiecību pret visa operācijas personāla locekļu kopskaitu.
      3.   Eiropas Savienība principā atbrīvo Kanādu no ieguldījuma konkrētas ES militārās krīzes pārvarēšanas operācijas kopējās izmaksās, ja Eiropas Savienība nolemj, ka Kanādas līdzdalība operācijā nodrošina svarīgu ieguldījumu līdzekļos un/vai spējās, kas ir būtiski faktori operācijas sekmīgai norisei.
      4.   Vajadzības gadījumā Kanādas kompetentās administratīvās iestādes noslēdz vienošanos ar administratoru, kas paredzēts Lēmumā 2004/197/KĀDP (2004. gada 23. februāris), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus. Šī vienošanās inter alia ietver noteikumus par:

                  a)

                  attiecīgo summu;

                  b)

                  iemaksas maksāšanas kārtību;

                  c)

                  revīzijas procedūru.

            IV IEDAĻA
      NOBEIGUMA NOTEIKUMI
      13. pants
      Šā nolīguma īstenošanas pasākumi
      Neskarot 8. panta 4. punktā un 12. panta 4. punktā minētos noteikumus, Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs, Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā un Kanādas kompetentās iestādes vienojas par tehniskiem un administratīviem pasākumiem šā nolīguma īstenošanai.
      14. pants
      Noteikumu neievērošana
      Ja kāda no Pusēm neievēro tās saistības, kas noteiktas iepriekš minētajos pantos, otrai Pusei ir tiesības izbeigt šā nolīguma darbību, par to paziņojot vienu mēnesi iepriekš.
      15. pants
      Domstarpību izšķiršana
      Domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Puses savstarpēji izšķir diplomātiskā ceļā.
      16. pants
      Spēkā stāšanās
      1.   Šis nolīgums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
      2.   Šo nolīgumu pārskata ne vēlāk kā 2008. gada 1. jūnijā un pēc tam vismaz reizi trijos gados.
      3.   Šo nolīgumu var grozīt, pamatojoties uz Pušu savstarpēju rakstisku vienošanos.
      4.   Šo nolīgumu viena no Pusēm var denonsēt, rakstiski paziņojot par denonsēšanu otrai Pusei. Šāda denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi paziņojumu par denonsēšanu.
      TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

         Briselē, divi tūkstoši piektā gada divdesmit ceturtajā novembrī, angļu un franču valodā, abi teksti ir vienlīdz autentiski.

         (1)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/194/EK (OV L 63, 28.2.2004., 48. lpp.).

         (2)  OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/68/KĀDP (OV L 27, 29.1.2005., 59. lpp.).

         PIELIKUMS
         DEKLARĀCIJU TEKSTS
         ES dalībvalstu deklarācija
         Piemērojot ES Vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, kurā piedalās Kanāda, ES dalībvalstis centīsies, ciktāl pieļauj to iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams abpusēji atteikties no prasībām pret Kanādu to personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja tām ir radīti zaudējumi vai bojāts to īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

                     —

                     radies Kanādas personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā, vai

                     —

                     radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder Kanādai, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas Kanādas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.

               Kanādas deklarācija
         Piemērojot ES vienoto rīcību par ES krīzes pārvarēšanas operāciju, Kanāda centīsies, ciktāl pieļauj tās iekšējā tiesību sistēma, cik vien iespējams savstarpēji atteikties no prasībām pret jebkuru citu valsti, kas iesaistīta ES krīzes pārvarēšanas operācijā, Kanādas personāla ievainošanas vai nāves gadījumā vai gadījumā, ja Kanādai ir radīti zaudējumi vai bojāts tās īpašums, ko izmanto ES krīzes pārvarēšanas operācijas darbībai, ja šāds ievainojums, nāve, zaudējums vai bojājums:

                     —

                     radies personāla darbības dēļ, pildot pienākumus saistībā ar ES krīzes pārvarēšanas operāciju, izņemot rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma gadījumā, vai

                     —

                     radies, izmantojot jebkādu īpašumu, kas pieder valstīm, kuras piedalās ES krīzes pārvarēšanas operācijā, ja šis īpašums ir izmantots saistībā ar operāciju, izņemot gadījumus, kad ES krīzes pārvarēšanas operācijas personāls, kas izmanto šo īpašumu, ir vainojams rupjā nolaidībā vai tīšā pārkāpumā.


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 185/16/COL (2016. gada 12. oktobris), ar ko apstiprina tīkla darbības uzlabošanas plānu Eiropas vienotās gaisa telpas darbības uzlabošanas sistēmas otrajam pārskata periodam (2015–2019) [2017/134]

text:
               26.1.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 21/116

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
   Nr. 185/16/COL
   (2016. gada 12. oktobris),
   ar ko apstiprina tīkla darbības uzlabošanas plānu Eiropas vienotās gaisa telpas darbības uzlabošanas sistēmas otrajam pārskata periodam (2015–2019) [2017/134]
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ņemot vērā EEZ līguma XIII pielikuma 66.t punktā minēto tiesību aktu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai, ar grozījumiem), kurš pielāgots līgumam ar tā 1. protokolu, un jo īpaši tā 11. panta 1. punktu,
   ņemot vērā EEZ līguma XIII pielikuma 66.xf punktā minēto tiesību aktu (Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 390/2013, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu), kurš pielāgots līgumam ar tā 1. protokolu, un jo īpaši tā 6. panta d) punktu,
   tā kā:

               (1)

               saskaņā ar EEZ līguma XIII pielikuma 66.wn punktā minēto tiesību aktu (Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regula (ES) Nr. 677/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010), tīkla pārvaldnieks palīdz īstenot darbības uzlabošanas sistēmu.

               (2)

               Saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 390/2013 tīkla pārvaldnieks izstrādāja tīkla darbības uzlabošanas plānu Eiropas vienotās gaisa telpas darbības uzlabošanas sistēmas otrajam pārskata periodam (2015–2019).

               (3)

               Tīkla darbības uzlabošanas plāns ir novērtēts, attiecībā uz Savienības mēroga darbības mērķiem (1) un mutatis mutandis Īstenošanas regulas (ES) Nr. 390/2013 IV pielikumā noteiktajiem kritērijiem, kā arī pārējām minētās regulas prasībām.

               (4)

               Novērtējumā tika konstatēts, ka tīkla darbības uzlabošanas plāns ir saskaņā ar minētajiem mērķiem, kritērijiem un prasībām. It īpaši attiecībā uz galvenajām darbības jomām, proti, drošību, vidi un kapacitāti, plānā izklāstītie mērķi atbilst attiecīgajiem Savienības mēroga mērķiem un tātad tie ir atbilstoši minētajiem Savienības mēroga mērķiem. Attiecībā uz galveno darbības jomu “izmaksu efektivitāte” plānā noteiktie mērķi arī ir saderīgi ar Savienības mēroga mērķiem, ņemot vērā, ka aprēķināto vienības izmaksu samazināšanas tendence ir augstāka nekā Savienības mēroga mērķim.

               (5)

               Tādēļ ir lietderīgi, ka EBTA Uzraudzības iestāde apstiprina tīkla darbības uzlabošanas plāna galīgo versiju tā 2015. gada jūnija redakcijā, ko tīkla pārvaldnieks izstrādājis,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Tiek apstiprināts tīkla darbības uzlabošanas plāns Eiropas vienotās gaisa telpas darbības uzlabošanas sistēmas otrajam pārskata periodam (2015–2019) tā 2015. gada jūnija redakcijā, ko ir iesniedzis tīkla pārvaldnieks.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša EEZ papildinājumā.

      Briselē, 2016. gada 12. oktobrī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

            priekšsēdētājs

         Sven Erik SVEDMAN

            kolēģijas locekle

         Helga JÓNSDÓTTIR

      (1)  EEZ līguma XIII pielikuma 66.xe punktā minētais tiesību akts (Komisijas 2014. gada 11. marta Īstenošanas lēmums 2014/132/ES, ar ko nosaka gaisa satiksmes pārvaldības tīkla Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus un brīdinājuma robežvērtības otrajam pārskata periodam no 2015. līdz 2019. gadam).


title: Padomes Lēmums ( 2013. gada 15. novembris ), ar ko ieceļ divus Energoregulatoru sadarbības aģentūras Administratīvās valdes locekļus un trīs viņu aizstājējus

text:
               19.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 337/8

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 15. novembris),
   ar ko ieceļ divus Energoregulatoru sadarbības aģentūras Administratīvās valdes locekļus un trīs viņu aizstājējus
   2013/C 337/07
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 713/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (1), un jo īpaši tās 12. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulā (EK) Nr. 713/2009 ir paredzēts, ka Padomei jāieceļ pieci Energoregulatoru sadarbības aģentūras Administratīvās valdes locekļi un viņu aizstājēji.

               (2)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 713/2009 Administratīvās valdes loceklis nevar būt Regulatoru valdes loceklis un Administratīvās valdes locekļiem savi pienākumi ir jāveic neatkarīgi, objektīvi un sabiedrības interesēs.

               (3)

               Ar 2009. gada 22. decembra lēmumu (2) Padome iecēla trīs Administratīvās valdes locekļus un trīs viņu aizstājējus uz sešiem gadiem, bet divus locekļus un divus aizstājējus – uz četriem gadiem.

               (4)

               Pēc divu locekļu un divu aizstājēju četru gadu pilnvaru termiņa beigām un pēc viena locekļa aizstājēja atkāpšanās no viņa sešu gadu pilnvaru termiņa, būtu jāieceļ divi locekļi un trīs locekļu aizstājēji, kas viņus aizstātu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Par Energoregulatoru sadarbības aģentūras Administratīvās valdes locekļiem uz četriem gadiem no 2014. gada 28. janvāra tiek ieceltas šādas personas:

               —

                  Guy LENTZ, Luksemburga,

               —

                  Jochen PENKER, Austrija.

         2. pants
   Par Energoregulatoru sadarbības aģentūras Administratīvās valdes locekļu aizstājējiem uz četriem gadiem no 2014. gada 28. janvāra tiek ieceltas šādas personas:

               —

                  Detlef DAUKE, Vācija,

               —

                  Pal KOVACS, Ungārija,

               —

                  Romas SVEDAS, Lietuva.

         3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 15. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. ŠADŽIUS

      (1)  OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.

      (2)  OV C 21, 28.1.2010., 1. lpp.


title: 2014/102/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 28. janvāris ) par to, lai noslēgtu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2013–2018)

text:
               22.2.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 54/1

      PADOMES LĒMUMS

   (2014. gada 28. janvāris)
   par to, lai noslēgtu Protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2013–2018)
   (2014/102/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 17. martā pieņēma Regulu (EK) Nr. 242/2008 par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kotdivuāras Republiku, no otras puses (1) (turpmāk “partnerattiecību nolīgums”).

               (2)

               Savienība ir risinājusi sarunas ar Kotdivuāras Republiku par jaunu protokolu, ar kuru Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Kotdivuāras Republikas suverēnajā varā vai jurisdikcijā (turpmāk “jaunais protokols”).

               (3)

               Jaunais protokols tika parakstīts, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2013/303/ES (2), un tiks provizoriski piemērots no 2013. gada 1. jūlija.

               (4)

               Jaunais protokols ir jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Savienības vārdā tiek apstiprināts Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kotdivuāras Republiku (2013–2018) (turpmāk “jaunais protokols”) (3).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz jaunā protokola 14. pantā paredzēto paziņojumu (4).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 28. janvārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. STOURNARAS

      (1)  OV L 75, 18.3.2008., 51. lpp.

      (2)  OV L 170, 22.6.2013., 1. lpp.

      (3)  Jaunais protokols ir publicēts OV L 170, 22.6.2013., 2. lpp., kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

      (4)  Jaunā protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsektretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2011/557/ES, Euratom: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par kontu slēgšanu saistībā ar Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildi, III iedaļa – Komisija

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/87

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par kontu slēgšanu saistībā ar Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildi, III iedaļa – Komisija
   (2011/557/ES, Euratom)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada pārskatus (SEC(2010) 963 – C7-0211/2010) (2),

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājumu (COM(2010) 650) un Komisijas dienestu darba dokumentus ((SEC(2010) 1437 un SEC(2010) 1438), kas pievienoti šim ziņojumam,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2010. gada 2. jūnija paziņojumu “Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2009. gadā” (COM(2010) 281),

               —

               ņemot vērā Komisijas gada ziņojumu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām (COM(2010) 447) un Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2010) 994), kas pievienots šim ziņojumam,

               —

               ņemot vērā Komisijas ziņojumu par dalībvalstu atbildēm uz Revīzijas palātas 2009. gada pārskatu (COM(2011) 104),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2009. finanšu gada budžeta izpildi, ar iestāžu atbildēm (3), kā arī Revīzijas palātas īpašos ziņojumus,

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Komisijai par 2009. finanšu gada budžeta izpildi (05891/2011 – C7-0053/2011),

               —

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz izpildaģentūrām par 2009. finanšu gada budžeta izpildi (05893/2011 – C7-0054/2011),

               —

               ņemot vērā EK līguma 274., 275. un 276. pantu, Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 317., 318. un 319. pantu un Euratom līguma 179.a un 180.b pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), kas grozīta ar Padomes Regulām (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (6) un (EK) Nr. 1525/2007 (7), un jo īpaši tās 55., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (8), un jo īpaši tās 14. panta 2. un 3. punktu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 76. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un pārējo iesaistīto komiteju atzinumus (A7-0134/2011),

               A.

               tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību darbību 318. pantu Komisija iesniedz pārskatus par budžeta izpildi un sagatavo finanšu pārskatu par Savienības aktīviem un pasīviem,

               1.

               apstiprina kontu slēgšanu saistībā ar Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus rezolūcijā, kas ir neatņemama daļa no lēmumiem par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, III iedaļa – Komisija un izpildaģentūras;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 69, 13.3.2009.

      (2)  OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp.

      (3)  OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp.

      (4)  OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.

      (7)  OV L 343, 27.12.2007., 9. lpp.

      (8)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1566 (2016. gada 28. aprīlis) par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/353

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1566
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2014. finanšu gada pārskatiem ar Fonda atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Fondam par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05584/2016 – C8-0063/2016),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi (4) un jo īpaši tās 16. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0120/2016),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda galīgie gada pārskati ir tādi, kā norādīts Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2014. finanšu gada pārskatus;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerāldirektors

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 409, 9.12.2015., 307. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2006/957/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 18. decembris ), lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu grozījumus Konvencijā par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem

text:
                  29.12.2006

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 386/46

         PADOMES LĒMUMS
         (2006. gada 18. decembris),
         lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu grozījumus Konvencijā par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem
         (2006/957/EB)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
         ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Mērķis ANO/EEK Konvencijai par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”) ir nodrošināt sabiedrības tiesības, kā arī Pusēm un valsts iestādēm noteikt saistības attiecībā uz pieeju informācijai un sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā, un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem.

                     (2)

                     Saskaņā ar Līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu Eiropas Kopiena līdz ar tās dalībvalstīm ir tiesīga slēgt starptautiskus nolīgumus, kas palīdz sasniegt Līguma 174. panta 1. punktā izklāstītos mērķus, un īstenot no tiem izrietošos pienākumus.

                     (3)

                     Kopiena parakstīja Orhūsas Konvenciju 1998. gada 25. jūnijā. Konvencija stājās spēkā 2001. gada 30. oktobrī. Kopiena apstiprināja Konvenciju 2005. gada 17. februārī saskaņā ar Padomes Lēmumu 2005/370/EK (1).

                     (4)

                     Puses otrajā tikšanās reizē, kas notika 2005. gada 25. līdz 27. maijā, pieņēma grozījumus Orhūsas konvencijā, lai precizētu saistības, kādas jāuzņemas Pusēm attiecībā uz sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā par ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO). Attiecīgie ĢMO reglamentējošie Kopienas tiesību akti un jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/18/EK (2001. gada 12. marts) par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2003. gada 22. septembris) par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (3) ietver noteikumus par sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā attiecībā uz ĢMO, kas atbilst Orhūsas konvencijas grozījumiem.

                     (5)

                     Kopš 2005. gada 27. septembra Orhūsas konvencijas grozījumi ir atvērti, lai Puses tos ratificētu, pieņemtu vai apstiprinātu. Eiropas Kopienai un tās dalībvalstīm būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu iespējami vienlaicīgu ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprinājuma dokumentu deponēšanu.

                     (6)

                     Orhūsas konvencijas grozījumi būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināti grozījumi Orhūsas konvencijā par sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem.
            Orhūsas konvencijas grozījumu teksts ir pievienots šim lēmumam.

            2. pants

               1.   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas deponēt konvencijas grozījumu apstiprināšanas dokumentu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram saskaņā ar Orhūsas konvencijas 14. pantu.

               2.   Eiropas Kopiena un dalībvalstis, kas ir Orhūsas konvencijas Puses, cenšas, cik drīz vien iespējams un ne vēlāk kā 2008. gada 1.februārī, deponēt grozījumu ratifikācijas, piekrišanas vai apstiprinājuma dokumentus.

            3. pants
            Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, (2006. gada 18. decembris),

                  Padomes vārdā

                  priekšsēdētājs

               J.-E. ENESTAM

            (1)  OV L 124, 17.5.2005., 1. lpp.

            (2)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).

            (3)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

            PIELIKUMS
            Grozījumi konvencijā par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem
            6. panta 11. punkts
            Pašreizējo tekstu aizstāt ar šādu:

                  “11.   Neskarot 3. panta 5. punktu, šā panta noteikumus nepiemēro lēmumiem par to, vai atļaut ģenētiski modificēto organismu apzinātu izplatīšanu vidē un to laišanu tirgū.”

            6.a pants
            Aiz 6. panta iekļauj jaunu pantu šādā redakcijā:

                  “6.a pants
                  Sabiedrības dalība lēmumu pieņemšanā par ģenētiski modificetu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un to laišanu tirgū

                     1.   Saskaņā ar I.a pielikumā noteikto kārtību katra Puse pirms lēmumu pieņemšanas nodrošina agrīnu un efektīvu informācijas izplatīšanu un sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā par to, vai atļaut ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un to laišanu tirgū.

                     2.   Saskaņā ar šā panta 1. punkta noteikumiem Pušu izvirzītajām prasībām jāpapildina un savstarpēji jāatbalsta attiecīgo valstu bioloģiskās drošības pamata noteikumi, kas atbilst Kartahenas Protokola par Bioloģisko drošību mērķiem.”

            I.a pielikums
            Aiz I pielikuma iekļauj jaunu pielikumu šādā redakcijā:
            “I.a pielikums
            Kārtība, kas minēta 6.a pantā

                        1.

                        Katra Puse tās reglamentējošajos pamata noteikumos paredz pasākumus efektīvai informācijas izplatīšanai un sabiedrības dalībai to lēmumu pieņemšanā, uz ko attiecas 6.a panta noteikumi un kas ietver saprātīgus termiņus, lai dotu sabiedrībai atbilstošu iespēju paust savu viedokli par šādiem ierosinātajiem lēmumiem.

                        2.

                        Puse savos reglamentējošajos pamata noteikumos vajadzības gadījumā var paredzēt atkāpes no sabiedrības dalības procedūras, kas paredzēta šajā pielikumā:

                                    a)

                                    ģenētiski modificētu organismu (ĢMO) apzinātas izplatīšanas gadījumā vidē jebkurā nolūkā, izņemot tā laišanu tirgū, ja:

                                                i)

                                                šāda izplatīšana salīdzināmos bioģeogrāfiskos apstākļos jau ir akceptēta saskaņā ar attiecīgās Puses reglamentējošajiem pamata noteikumiem,
                                                un

                                                ii)

                                                iepriekš ir iegūta pietiekama pieredze attiecīgā ĢMO izplatīšanai salīdzināmās ekosistēmās;

                                    b)

                                    ĢMO laišanas tirgū gadījumā, ja:

                                                i)

                                                tas ir jau akceptēts saskaņā ar attiecīgās Puses reglamentējošajiem pamata noteikumiem
                                                vai

                                                ii)

                                                tas ir paredzēts pētniecībai vai kultūru krājumiem.

                        3.

                        Neskarot spēkā esošos tiesību aktus par konfidencialitāti saskaņā ar 4. panta noteikumiem, katra Puse atbilstoši, laikus un efektīvi dara sabiedrībai pieejamu tā pieteikuma kopsavilkumu, kas iesniegts, lai iegūtu atļauju apzinātai ĢMO izplatīšanai vidē vai laišanai tirgū tās teritorijā, kā arī novērtējuma ziņojumu, ja tas pieejams, saskaņā ar attiecīgās valsts bioloģiskās drošības pamata noteikumiem.

                        4.

                        Puses nekādā gadījumā nedrīkst uzskatīt par konfidenciālu šādu informāciju:

                                    a)

                                    attiecīgā ģenētiski modificētā organisma vai organismu vispārīgu aprakstu, tā pieteikuma iesniedzēja vārdu vai nosaukumu un adresi, kas iesniedzis pieteikumu atļaujas saņemšanai apzinātai izplatīšanai, paredzēto lietojumu un, attiecīgos gadījumos, izplatīšanas vietu;

                                    b)

                                    attiecīgā ģenētiski modificētā organisma vai organismu monitoringa un avārijas gadījumu novēršanas metodes un pasākumus;

                                    c)

                                    vides apdraudējuma novērtējumu.

                        5.

                        Katra Puse nodrošina lēmumu pieņemšanas procedūras pārredzamību un paredz sabiedrībai pieeju attiecīgajai procesuālajai informācijai. Šī informācija ietver, piemēram:

                                    i)

                                    iespējamo lēmumu būtību;

                                    ii)

                                    valsts iestādi, kas atbildīga par lēmuma pieņemšanu;

                                    iii)

                                    sabiedrības dalības pasākumus, kas paredzēti saskaņā ar 1. punktu;

                                    iv)

                                    norādi uz valsts iestādi, no kuras var saņemt attiecīgo informāciju;

                                    v)

                                    norādi uz valsts iestādi, kurai var iesniegt komentārus, un šo komentāru nosūtīšanas grafiku.

                        6.

                        Noteikumi, kas izstrādāti saskaņā ar 1. punktu, ļauj sabiedrībai iesniegt jebkādā atbilstošā veidā jebkādus komentārus, informāciju, analīzi vai viedokļus, kurus tā uzskata par atbilstošiem ierosinātajai apzinātai izplatīšanai, ieskaitot laišanu tirgū.

                        7.

                        Kad lēmumi par to, vai atļaut ĢMO apzinātu izplatīšanu vidē, ieskaitot laišanu tirgū, ir pieņemti, katra Puse cenšas nodrošināt, lai pienācīgi tiktu ņemti vērā tās sabiedrības dalības procedūras rezultāti, kas organizēta saskaņā ar 1. punktu.

                        8.

                        Puses nodrošina, ka tiklīdz valsts iestāde ir pieņēmusi lēmumu, uz kuru attiecas šā pielikuma noteikumi, šā lēmuma teksts ir publiski pieejams kopā ar iemesliem un apsvērumiem, ar ko tas pamatots.”.


title: Komisijas lēmums (1998. gada 11. decembris), ar ko Eiropas ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, (izziņots ar dokumenta numuru K (1998) 4008)Dokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0101

Oficiālais Vēstnesis L 033 , 06/02/1999 Lpp. 0020 - 0020

		Komisijas lēmums(1998. gada 11. decembris),ar ko Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses,(izziņots ar dokumenta numuru K (1998) 4008)(Dokuments attiecas uz EEZ)(1999/101/EOTK, Euratom)EIROPAS KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 95. panta pirmo daļu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,tā kā līdz tam, kamēr stājas spēkā 1996. gada 22. aprīlī Luksemburgā parakstītais Partnerattiecību un sadarbības nolīgums, ir jāapstiprina Pagaidu nolīgumu, kas parakstīts starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu 1997. gada 8. oktobrī Briselē, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, par tirdzniecību ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem;tā kā pagaidu nolīguma noslēgšana ir nepieciešama, lai sasniegtu Kopienas mērķus, kas noteikti Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 2. un 3. pantā, un tā kā Līgums neparedz visus gadījumus, uz ko attiecas šis lēmums;pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju un saskaņā ar Padomes 1998. gada 13. oktobrī sniegto piekrišanu un apstiprinājumu,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā ir apstiprināts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, kopā ar Protokolu un deklarācijām.Teksti ir pievienoti šim lēmumam [1].2. pantsKomisijas priekšsēdētājs Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā sniedz paziņojumu, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 32. pantā.Briselē, 1998. gada 11. decembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisHans Van Den Broek[1] OV L 285, 22.10.1998., 2. lpp., et seq.--------------------------------------------------