title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmums ( 2011. gada 20. janvāris ), ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (ESRK/2011/1)

text:
               24.2.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 58/4

         EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 20. janvāris),
   ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu
   (ESRK/2011/1)
   2011/C 58/04
   EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 6. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Padomes 2010. gada 17. novembra Regulu (ES) Nr. 1096/2010, ar kuru Eiropas Centrālajai bankai piešķir konkrētus uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbību (2),
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Definīcijas
   Šis Reglaments papildina Regulu (ES) Nr. 1092/2010, to lasot saistībā ar Regulu (ES) Nr. 1096/2010. Terminiem šajā Reglamentā ir tāda pati nozīme kā Regulā (ES) Nr. 1092/2010 un Regulā (ES) Nr. 1096/2010.
   1.   SADAĻA

      ORGANIZĀCIJA

      I   NODAĻA

         ESRK Valde

   2. pants
   ESRK Valdes sanāksmes
   1.   Par parasto sanāksmju datumiem lemj ESRK Valde pēc ESRK priekšsēdētāja priekšlikuma. ESRK Valdes parastās sanāksmes notiek saskaņā ar grafiku, ko ESRK Valde apstiprina labu laiku pirms katra kalendārā gada sākuma. Gada laikā grafikam var pievienot papildu parastās sanāksmes.
   2.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 9. panta 1. punktu ārkārtas sanāksmes var sasaukt priekšsēdētājs vai, ja to pieprasa vismaz viena trešdaļa ESRK Valdes balsstiesīgo locekļu. Priekšsēdētājs ārkārtas sanāksmes parasti izsludina vismaz divas kalendāra dienas iepriekš, ja vien tās netiek noturētas ar telekonferences palīdzību, kuras gadījumā ārkārtas sanāksmes var izsludināt vienu dienu iepriekš.
   3.   ESRK Valdes sanāksmes var noturēt ar telekonferences palīdzību, izņemot, ja: i) vismaz pieci ESRK Valdes balsstiesīgie locekļi iebilst pret telekonferences rīkošanu parastās sanāksmes gadījumā; vai ii) vismaz 10 ESRK Valdes balsstiesīgie locekļi iebilst pret telekonferences rīkošanu ārkārtas sanāksmes gadījumā.
   3. pants
   ESRK Valdes locekļi
   1.   Kompetentās nacionālās uzraudzības iestādes nosūta ESRK Sekretariātam to savu augsta līmeņa pārstāvju, vai, attiecīgā gadījumā, kopīgo pārstāvju vārdus, kurus kompetentās nacionālās uzraudzības iestādes iecēlušas par ESRK Valdes locekļiem bez balsstiesībām, kā arī norāda kompetentās nacionālās uzraudzības iestādes, kuras viņi pārstāv.
   2.   ESRK Sekretariāts uztur un atjauno kompetento nacionālo uzraudzības iestāžu un to pārstāvju ESRK Valdē sarakstu. Par jebkurām izmaiņām šajā sarakstā informē ESRK Sekretariātu.
   4. pants
   Dalība ESRK Valdes sanāksmēs
   1.   Izņemot Regulas (ES) Nr. 1092/2010 9. panta 4. un 5. punktā noteiktos gadījumus, ESRK Valdes sanāksmēs drīkst piedalīties tikai Regulas (ES) Nr. 1092/2010 6. panta 1. un 2. punktā minētie ESRK Valdes locekļi.
   2.   Papildus ESRK Valdes balsstiesīgajiem locekļiem un Ekonomikas un finanšu komitejas priekšsēdētājam tikai viens nacionālo uzraudzības iestāžu augsta līmeņa pārstāvis no katras dalībvalsts sēž pie galvenā galda laikā, kad notiek diskusija par jautājumiem, par kuriem viņš norīkots kā valsts pārstāvis; pārējie nacionālo uzraudzības iestāžu pārstāvji piedalās kā novērotāji. Ja nav viena kopīga pārstāvja, nacionālo uzraudzības iestāžu ieceltie pārstāvji sazinās savā starpā un vismaz piecas kalendāra dienas pirms ESRK Valdes sanāksmes paziņo ESRK Sekretariātam par tiem ESRK Valdes sanāksmes jautājumiem, attiecībā uz kuriem tie piedalīsies sanāksmē. Ja jautājums ietilpst divu vai vairāku nacionālo uzraudzības iestāžu kompetencē, tām jāvienojas par to, kā tās īstenos Regulas (ES) Nr. 1092/2010 6. panta 3. punktā noteikto rotācijas principu. Ja nacionālās uzraudzības iestādes nevienojas par rotācijas principa īstenošanu, ESRK loceklis no attiecīgās dalībvalsts nacionālās centrālās bankas pirms katras sanāksmes izlemj, kurš no pārstāvjiem, izskatot attiecīgos jautājumus, sēdēs pie galvenā galda, un par to informē pašus pārstāvjus.
   3.   ESRK Valdes loceklis, kurš nevar piedalīties, var rakstiski iecelt aizvietotāju dalībai sanāksmē bez balsstiesībām. Dalībai sanāksmēs ar balsstiesībām var iecelt aizstājējus, ja amatā esošie ESRK locekļi pierādījuši, ka tie nespēs piedalīties sanāksmēs trīs mēnešus. Par aizstājēja vai aizvietotāja iecelšanu vai pavadošās personas piedalīšanos ESRB Sekretariātam rakstiski paziņo pietiekamu laiku pirms sanāksmes. Priekšsēdētāja prombūtnē ESRK Valdi vada priekšsēdētāja pirmais vietnieks. Abu prombūtnes gadījumā ESRK Valdi vada priekšsēdētāja otrais vietnieks. Konsultatīvās zinātniskās komitejas priekšsēdētājs un abi Konsultatīvās zinātniskās komitejas priekšsēdētāja vietnieki par saviem aizstājējiem vai aizvietotājiem ieceļ Konsultatīvās zinātniskās komitejas locekļus. Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētāja vietnieks ir Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētāja aizstājējs vai aizvietotājs.
   4.   ESRK Valdes locekļus, viņu aizstājējus vai aizvietotājus drīkst pavadīt viena persona. Šādām pavadošajām personām sanāksmes norisi pārraida uz atsevišķu sanāksmju telpu.
   5.   ESRK Sekretariāta vadītājs palīdz ESRK priekšsēdētājam vadīt debates un balsošanu.
   6.   Pēc savas vai pārējo ESRK Valdes locekļu iniciatīvas ESRK priekšsēdētājs saistībā ar konkrētiem darba kārtības jautājumiem uz ad hoc pamata var ielūgt citas personas, rīkojoties pēc vajadzības un ņemot vērā atbilstību konfidencialitātes prasībām.
   5. pants
   ESRK Valdes sanāksmju darba organizācija
   1.   ESRK priekšsēdētājs sastāda provizorisku darba kārtību parastajai ESRK Valdes sanāksmei un kopā ar saistītajiem dokumentiem iesniedz to apspriešanai Koordinācijas komitejai vismaz astoņas kalendāra dienas pirms Koordinācijas komitejas sanāksmes. Pēc tam priekšsēdētājs pagaidu darba kārtību kopā ar saistītajiem dokumentiem iesniedz ESRK Valdē vismaz 10 kalendāra dienas pirms ESRK Valdes sanāksmes.
   2.   Pēc priekšsēdētāja vai jebkura cita ESRK Valdes locekļa priekšlikuma ESRK Valde var pieņemt lēmumu svītrot jautājumus pagaidu darba kārtībā vai papildināt pagaidu darba kārtību. Jebkurā priekšlikumā jāpaskaidro iemesli, uz ko tas pamatojas, un tas jāpaziņo visiem ESRK Valdes locekļiem. Katras sanāksmes sākumā ESRK Valde pēc ESRK priekšsēdētaja priekšlikuma apstiprina savu darba kārtību. Jautājumu svītro no darba kārtības, ja papildu dokumenti nav savlaicīgi iesniegti ESRK Valdes locekļiem un ja to pieprasa ESRK priekšsēdētājs vai vismaz pieci ESRK Valdes locekļi.
   3.   ESRK Sekretariāta vadītājs sagatavo ESRK Valdes sanāksmes protokola projektu. Šajā protokolā iekļauj arī atsauces uz ESRK Valdei iesniegtajiem dokumentiem, reģistrē ESRK Valdes pieņemtos lēmumus un/vai izdarītos secinājumus, ka arī dalībnieku sarakstu.
   4.   ESRK priekšsēdētājs protokola projektu iesniedz ESRK Valdes locekļiem komentāru sniegšanai un apstiprināšanai rakstiskā procedūrā vēlākais divu nedēļu laikā pēc sanāksmes vai, ja tas nav iespējams, nākošajā sanāksmē. Pēc apstiprināšanas to paraksta ESRK priekšsēdētājs.
   5.   ESRK Valdes sanāksmes norise ir konfidenciāla.
   6.   ESRK Valdes ārkārtas sanāksmes gadījumā šī reglamenta 4.panta 2. punktā un 5. panta 1. punktā minētos termiņus var saīsināt.
   6. pants
   Balsošanas kārtība ESRK Valdē
   1.   ESRK Valde balso pēc ESRK priekšsēdētāja lūguma. Priekšsēdētājs balsošanu ierosina arī pēc jebkura ESRK Valdes balsstiesīgā locekļa pieprasījuma.
   2.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 10. panta 4. punktu jebkuram ESRK Valdes balsojumam vajadzīgs divu trešdaļu balsstiesīgo locekļu kvorums. Ja kvoruma nav, ESRK priekšsēdētājs var sasaukt ārkārtas sanāksmi, kurā lēmumus var pieņemt ar vienas trešdaļas kvorumu; piemēro 2. panta 2. punktu.
   3.   ESRK priekšsēdētājs var ierosināt aizklātu balsošanu, ja to pieprasa vismaz pieci ESRK Valdes balsstiesīgie locekļi. Aizklāta balsošana vienmēr notiek, ESRK Valdei balsojot par kādu personu.
   4.   Lēmumus var arī pieņemt, izmantojot rakstisko procedūru, ja pret to neiebilst vismaz pieci ESRK Valdes balsstiesīgie locekļi. Attiecībā uz rakstisko procedūru ir jāievēro šādas prasības: i) parasti ne mazāk kā piecas darbadienas jautājuma izvērtēšanai, ko veic katrs ESRK Valdes balsstiesīgais loceklis; ii) katra ESRK Valdes balsstiesīgā locekļa personīgais paraksts vai viņa aizstājēja paraksts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 9. panta 3. punktu; un iii) katrs šāds lēmums jāreģistrē nākošās ESRK Valdes sanāksmes protokolā.

      II   NODAĻA

         Priekšsēdētāja pirmais vietnieks

   7. pants
   Priekšsēdētāja pirmā vietnieka ievēlēšana
   ESRK priekšsēdētāja pirmā vietnieka ievēlēšana, kas minēta Regulas (ES) Nr. 1092/2010 5. panta 2. punktā, notiek šādi:

               a)

               ievēlēšanā ad personam piedalās Eiropas Centrālās bankas (ECB) Ģenerālpadomes locekļi;

               b)

               ESRK priekšsēdētājs, kā ECB prezidents, uzaicina ECB Ģenerālpadomes locekļus uz vēlēšanu sapulci, par to paziņojot vismaz 15 kalendāra dienas iepriekš. Priekšsēdētājs arī lūdz ECB Ģenerālpadomes locekļus iesniegt savus pieteikumus. ECB Ģenerālpadomes sekretārs uz ad hoc pamata rīkojas kā ievēlēšanas sekretārs;

               c)

               ESRK priekšsēdētājs ievēlēšanas dalībniekiem piedāvā priekšsēdētāja pirmā vietnieka kandidātu sarakstu, kas izveidots pamatojoties uz pieteikumiem, kuri saņemti līdz vēlēšanu sapulces atklāšanai;

               d)

               priekšsēdētāja pirmo vietnieku ievēl, balsojot aizklāti. Ja ir tikai viens kandidāts, priekšsēdētāja pirmo vietnieku ievēl ar nodoto balsu vienkāršu vairākumu. Ja ir vairāk nekā viens kandidāts, ESRK priekšsēdētājs rīko aizklātu balsošanu vairākās kārtās. Ja pirmajā balsošanā neviens no kandidātiem nav saņēmis nodoto balsu vienkāršu vairākumu, otrajā balsošanā iekļauj divus lielāko balsu skaitu saņēmušos kandidātus. Ja otru lielāko balsu skaitu saņēmuši vairāki kandidāti, tiem visiem ir tiesības piedalīties otrajā balsošanā;

               e)

               ja otrās balsošanas rezultātā neviens no kandidātiem nesaņem nodoto balsu vienkāršu vairākumu, ievēlēts ir kandidāts, kurš saņēmis lielāko balsu skaitu.

      III   NODAĻA

         Koordinācijas komiteja

   8. pants
   Koordinācijas komitejas locekļi
   1.   ESRK Valdes locekļiem, kas ir ECB Ģenerālpadomes locekļi, izņemot ESRK priekšsēdētāju, ESRK priekšsēdētāja pirmo vietnieku un ECB viceprezidentu, ir tiesības kandidēt Regulas (ES) Nr. 1092/2010 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto četru Koordinācijas komitejas locekļu vēlēšanās.
   2.   Ņemot vērā dalībvalstu skaitu euro zonā un ārpus euro zonas vēlēšanu laikā, vēlētāji, kas ir ESRK Valdes locekļi, kuri ir arī ECB Ģenerālpadomes locekļi, attiecīgi nosaka Koordinācijas komitejas locekļu skaitu, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1092/2010 11. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šajā nolūkā vēlētāji skaitu noapaļo līdz tuvākajam veselajam skaitlim.
   3.   Ņemot vērā šo ESRK Valdes lēmumu, ESRK priekšsēdētājs lūdz atbilstošos kandidātus iesniegt pieteikumus ne vēlāk kā 15 kalendāra dienas pirms vēlēšanām. ESRK priekšsēdētājs ESRK Valdei piedāvā kandidātu sarakstu, kas izveidots pamatojoties uz pieteikumiem, kuri saņemti līdz vēlēšanām sasauktās sapulces atklāšanai.
   4.   Priekšsēdētājs rīko vienu vai vairākas aizklātas balsošanas, kuru rezultātā atbilstošie kandidāti, kas saņēmuši lielāko balsu skaitu, tiek ievēlēti, ņemot vērā saskaņā ar 2. punktu noteikto proporciju. Vienāda balsu skaita gadījumā, balsošana notiek vairākās kārtās. ESRK Valdes locekļi, kas ir arī ECB Ģenerālpadomes locekļi, cenšas nodrošināt dalībvalstu līdzsvarotu pārstāvību.
   5.   Lai ievēlētu katru no četriem 1. punktā minētajiem Koordinācijas komitejas locekļiem, vajadzīgs ESRK Valdes sanāksmē klātesošo ESRK Valdes locekļu, kas ir ECB Ģenerālpadomes locekļi, balsu vienkāršs vairākums.
   9. pants
   Koordinācijas komitejas sanāksmju darba organizācija
   1.   ESRK priekšsēdētājs vada Koordinācijas komitejas sanāksmes.
   2.   Par sanāksmju datumiem lemj Koordinācijas komiteja pēc tās priekšsēdētāja priekšlikuma. Parastās sanāksmes principā notiek to četru nedēļu laikā, kas ir pirms ESRK Valdes sanāksmes.
   3.   Sanāksmes var noturēt ar telekonferences palīdzību, izņemot gadījumos, ja: i) vismaz divi Koordinācijas komitejas locekļi iebilst pret telekonferences rīkošanu parastās sanāksmes gadījumā; vai ii) vismaz 5 Koordinācijas komitejas locekļi iebilst pret telekonferences rīkošanu ārkārtas sanāksmes gadījumā.
   4.   Pēc savas vai pārējo Koordinācijas komitejas locekļu iniciatīvas Koordinācijas komitejas priekšsēdētājs var lūgt sanāksmē piedalīties citas personas, rīkojoties pēc vajadzības un ņemot vērā atbilstību konfidencialitātes prasībām.
   5.   Koordinācijas komitejas loceklis, kurš nevar piedalīties sanāksmē, var sev rakstiski iecelt aizstājēju. Konsultatīvās zinātniskās komitejas priekšsēdētāju parasti aizstāj viens no diviem Konsultatīvās zinātniskās komitejas priekšsēdētāja vietniekiem. Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētāja vietnieks ir Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētāja aizstājējs. Par šādām izmaiņām ESRB Sekretariāta vadītājam rakstiski paziņo pietiekamu laiku pirms Koordinācijas komitejas sanāksmes.
   10. pants
   Darba kārtība un procedūra
   1.   Koordinācijas komitejas sanāksmes darba kārtību ierosina ESRK priekšsēdētājs, un Koordinācijas komiteja to pieņem, sākoties sanāksmei. ESRK priekšsēdētājs sastāda pagaidu darba kārtību un parasti vismaz 10 kalendāra dienas pirms sanāksmes to kopā ar saistītajiem dokumentiem nosūta Koordinācijas komitejai. Visi Koordinācijas komitejas locekļi priekšsēdētājam var ieteikt jautājumus un dokumentus izskatīšanai Koordinācijas komitejā.
   2.   ESRK Valdes sanāksmes provizoriskajā darba kārtībā iekļautie jautājumi kopā ar saistītajiem dokumentiem vispirms tiek izskatīti Koordinācijas komitejā. Koordinācijas komiteja nodrošina dokumentu sagatavošanu izskatīšanai ESRK Valdē un, vajadzības gadījumā, piedāvā izvēles iespējas vai risinājumus. Koordinācijas komiteja regulāri ziņo ESRK Valdei par ESRK darbības aktualitātēm.
   3.   ESRK Sekretariāta vadītājs sagatavo Koordinācijas komitejas sanāksmes protokola kopsavilkuma projektu un iesniedz Koordinācijas komitejas locekļiem komentāru sniegšanai un apstiprināšanai rakstiskā procedūrā parasti pirms nākošās ESRK Valdes sēdes. Pēc apstiprināšanas protokola kopsavilkumu paraksta ESRK priekšsēdētājs.
   4.   ESRK priekšsēdētājs atbild par uzdevumu, par kuriem vienojusies Koordinācijas komiteja, izpildes pārbaudi, t. sk. Koordinācijas komitejas apsvērumu paziņošanu citām ESRK struktūrām.
   5.   Koordinācijas komitejas protokola kopsavilkumi, aktivitātes un diskusijas ir konfidenciālas.

      IV   NODAĻA

         Konsultatīvā zinātniskā komiteja

   11. pants
   Konsultatīvās zinātniskās komitejas locekļi
   1.   Koordinācijas komiteja iesaka 15 ekspertus, kurus ESRK Valde apstiprina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 12. panta 1. punktu, ievērojot publiskuma, caurredzamības, vienlīdzīgu iespēju un diskriminācijas aizlieguma principus. ESRK Valdes lēmums nosaka Konsultatīvās zinātniskās komitejas locekļu atlases, iecelšanas un aizstāšanas procedūras un prasības.
   2.   ESRK priekšsēdētājs apstiprināšanai ESRK Valdē saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 7. panta 2. punktu un 12. panta 2. punktu iesaka Konsultatīvās zinātniskās komitejas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja pirmo un otro vietnieku, izvēloties kādu no ekspertiem, kas iecelti Konsultatīvās zinātniskās komitejas locekļu amatā. Konsultatīvās zinātniskās komitejas priekšsēdētājs un abi priekšsēdētāja vietnieki ir Eiropas Savienības pilsoņi. Par Konsultatīvās zinātniskās komitejas priekšsēdētāju vai priekšsēdētāja vietnieku nevar iecelt Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētāju.
   3.   Priekšsēdētāja amats katrus 16 mēnešus rotē starp iecelto priekšsēdētāju un abiem priekšsēdētāja vietniekiem.
   4.   Ar ESRK Valdi apspriežas par noteikumiem un nosacījumiem, ko ECB noteikusi minēto 15 ekspertu atlīdzībai un viņu izdevumu atmaksai tā budžeta ietvaros, kuru ECB piešķīrusi šim nolūkam.
   5.   Konsultatīvās zinātniskās komitejas locekļu sarakstu publicē ESRK interneta lapā.
   12. pants
   Konsultatīvās zinātniskās komitejas sanāksmju darba organizācija
   1.   Konsultatīvā zinātniskā komiteja tiekas vismaz divas reizes gadā. Sanāksmes izsludina Konsultatīvās zinātniskās komitejas priekšsēdētājs.
   2.   Konsultatīvās zinātniskās komitejas priekšsēdētājs ierosina darba kārtību, kas sagatavota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 12. panta 3. punktu, un iesniedz to apstiprināšanai Konsultatīvajā zinātniskajā komitejā.
   3.   Konsultatīvajai zinātniskajai komitejai palīdz ESRK Sekretariāts. ESRK Sekretariāta vadītājs piedalās Konsultatīvās zinātniskās komitejas sanāksmēs un sagatavo kopsavilkuma protokolu, ko iesniedz komentāru sniegšanai un apstiprināšanai nākošajā sanāksmē, vai agrākai apstiprināšanai ar rakstiskās procedūras palīdzību.
   4.   Konsultatīvās zinātniskās komitejas priekšsēdētājs ziņo ESRK Valdei ar Koordinācijas komitejas palīdzību.
   5.   Konsultatīvās zinātniskās komitejas protokola kopsavilkumi, aktivitātes un diskusijas ir konfidenciālas. Tās ziņojumus var publicēt, ja to atļauj ESRK Valde.

      V   NODAĻA

         Konsultatīvā speciālistu komiteja

   13. pants
   Sanāksmju darba organizācija
   1.   Konsultatīvā speciālistu komiteja tiekas vismaz četras reizes gadā. Sanāksmes izsludina Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētājs.
   2.   Dalībnieces iestādes ESRK Sekretariātam paziņo savu pārstāvju vārdus. Vajadzības gadījumā kompetentās nacionālās iestādes ESRK Sekretariātam paziņo nacionālo uzraudzības iestāžu ieceltā kopīgā pārstāvja vārdu un iestādi, kuru viņš pārstāv. ESRK Sekretariāts uztur un atjauno pārstāvju sarakstu. Par jebkurām izmaiņām šajā sarakstā informē ESRK Sekretariātu.
   3.   Ja kompetentās nacionālās uzraudzības iestādes nav iecēlušas kopīgu pārstāvi, tikai viens nacionālo uzraudzības iestāžu pārstāvis no katras dalībvalsts sēž pie galvenā galda laikā, kad notiek diskusija par jautājumiem, par kuriem viņš norīkots kā valsts pārstāvis; pārējie nacionālo uzraudzības iestāžu pārstāvji piedalās kā novērotāji. Ja jautājums ietilpst divu vai vairāku nacionālo uzraudzības iestāžu kompetencē, tām jāvienojas par to, kā tās īstenos Regulas (ES) Nr. 1092/2010 13. panta 1. punkta otrajā daļā noteikto rotācijas principu. Ja nacionālās uzraudzības iestādes nevienojas par rotācijas principa īstenošanu, attiecīgās dalībvalsts nacionālās centrālās bankas pārstāvis pirms katras sanāksmes izlemj, kurš no pārstāvjiem, izskatot attiecīgos jautājumus, sēdēs pie galvenā galda, un par to informē pašus pārstāvjus.
   4.   ESRK priekšsēdētājs ESRK Valdei iesaka trīs personas, t. sk. Konsultatīvās speciālistu komitejas locekļus vai ESRK dalībnieču iestāžu augsta līmeņa amatpersonas, kas ir Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētāja amata kandidāti. ESRK priekšsēdētājs rīko aizklātu balsošanu un ieceļ kandidātu, kurš saņēmis ESRK Valdes locekļu balsu lielāko skaitu. Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš ir trīs gadi, un viņu var iecelt amatā atkārtoti.
   5.   Konsultatīvās speciālistu komitejas locekļi vienu no komitejas locekļiem ievēl par Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētāja vietnieku. Vēlēšanas notiek, aizklāti balsojot, un priekšsēdētāja vietnieku ievēl ar nodoto balsu vienkāršu vairākumu. Par Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētāja vietnieku nevar ievēlēt Konsultatīvās zinātniskās komitejas pārstāvi. Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru termiņš ir trīs gadi, un viņu var iecelt amatā atkārtoti.
   6.   Konsultatīvās zinātniskās komitejas priekšsēdētājs vienu no savas komitejas locekļiem, izņemot Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētāju un sevi pašu, ieceļ par Konsultatīvās speciālistu komitejas locekli. Konsultatīvās zinātniskās komitejas pārstāvis var mainīties atkarībā no jautājumiem, kas tiek izskatīti Konsultatīvajā speciālistu komitejā.
   7.   Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētājs ierosina darba kārtību, kas sagatavota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 13. panta 3. punktu, un vismaz 10 dienas pirms sanāksmes iesniedz to apstiprināšanai Konsultatīvajā speciālistu komitejā. Dokumentus darba kārtības jautājumiem ESRK Sekretariāts dara pieejamus visiem Konsultatīvās speciālistu komitejas locekļiem.
   8.   Konsultatīvajai speciālistu komitejai palīdz ESRK Sekretariāts. ESRK Sekretariāta vadītājs sagatavo Konsultatīvās speciālistu komitejas sanāksmju kopsavilkuma protokolu, ko iesniedz komentāru sniegšanai un apstiprināšanai vēlākais divu nedēļu laikā pēc sanāksmes vai, ja tas nav iespējams, nākošajā sanāksmē.
   9.   Konsultatīvās speciālistu komitejas priekšsēdētājs ziņo ESRK Valdei ar Koordinācijas komitejas palīdzību.
   10.   Konsultatīvās speciālistu komitejas protokola kopsavilkumi, aktivitātes un diskusijas ir konfidenciālas.

      VI   NODAĻA

         ESRK Sekretariāts

   14. pants
   ESRK Sekretariāta vadītājs
   1.   Ar ESRK Valdi apspriežas par ECB izvēlēto kandidātu vai kandidātiem ESRK Sekretariāta vadītāja amatam saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1096/2010 3. panta 2. punktu.
   2.   ESRK Sekretariāta darbinieki, ja vajadzīgs, var pārstāvēt ESRK Sekretariāta vadītāju ESRK Valdes, Koordinācijas komitejas, Konsultatīvās speciālistu komitejas un Konsultatīvās zinātniskās komitejas, un citās sanāksmēs un aizvietot ESRK Sekretariāta vadītāju viņa prombūtnes gadījumos.
   15. pants
   ESRK Sekretariāta uzdevumi
   1.   ESRK Sekretariāta vadītājs atbild par ESRK Valdes protokolu, kā arī par visu Koordinācijas komitejas sanāksmju kopsavilkuma protokolu organizēšanu un sagatavošanu. Viņš atbild arī par konsultatīvo komiteju sanāksmju kopsavilkuma protokolu sagatavošanu.
   2.   ESRK Sekretariāta vadītājs palīdz Koordinācijas komitejai sagatavot Koordinācijas komitejas un ESRK Valdes sanāksmes; viņš palīdz konsultatīvo komiteju priekšsēdētājiem viņu attiecīgo uzdevumu pildīšanā.
   3.   ESRK Sekretariāts savus uzdevumus veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1096/2010 2. pantu un Regulas (ES) Nr. 1092/2010 4. panta 4. punktu. ESRK Sekretariāta uzdevumi cita starpā ir šādi:

               a)

               darboties kā koordinatoram un veicināt sadarbību ESRK ietvaros un sadarbību starp ESRK, Eiropas Centrālo banku sistēmu, pārējiem Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmas dalībniekiem un citam attiecīgajām iestādēm nacionālajā, Eiropas un starptautiskā līmenī, kā arī nodrošināt efektīvu komunikāciju;

               b)

               sniegt ieguldījumu ESRK makrouzraudzības kopējā regulējuma definēšanā un pārskatīšanā (uzdevumi, politikas instrumenti, darbības elementi);

               c)

               veikt analīzi un sintēzi, sagatavot materiālus ESRK diskusijām, sniegt atbalstu Koordinācijas komiteju, ņemot vērā ESRK dalībnieku ieguldījumu, kā arī identificēt izvērtējamos jautājumus;

               d)

               sadarbojoties ar ESRK locekļiem, uzkrāt profesionālās zināšanas par makrouzraudzības instrumentiem un izvērtēt tos, lai tas varētu būt par pamatu iespējamiem ESRK politikas ieteikumiem;

               e)

               sniegt ieguldījumu brīdinājumu un ieteikumu sagatavošanā un to izpildes uzraudzībā;

               f)

               glabāt ESRK protokolus un dokumentus, pārvaldīt ESRK interneta lapu un organizēt ESRK korespondenci;

               g)

               pārvaldīt finanšu, materiālos un cilvēkresursus, ko ECB piešķīrusi ESRK saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1096/2010 2. un 3. pantu un attiecīgajiem ECB noteikumiem.

      VII   NODAĻA

         ESRK un Eiropas finanšu uzraudzības sistēma

   16. pants
   Dalība Eiropas Uzraudzības iestāžu Uzraudzības padomju sanāksmēs
   ESRK priekšsēdētājs kā ESRK pārstāvis bez balsstiesībām piedalās Eiropas Uzraudzības iestāžu Uzraudzības padomju sanāksmēs, vai ieceļ savā vietā aizstājēju.
   17. pants
   Dalība Eiropas Uzraudzības iestāžu Apvienotās komitejas sanāksmēs
   1.   ESRK priekšsēdētājs kā novērotājs piedalās Eiropas Uzraudzības iestāžu Apvienotajā komitejā, vai ieceļ savā vietā aizstājēju.
   2.   ESRK priekšsēdētājs norīko ESRK Sekretariāta vadītāju vai citu pārstāvi novērotāja statusā piedalīties Finanšu konglomerātu apakškomitejā vai citās Apvienotās komitejas izveidotajās apakškomitejās.
   2.   SADAĻA

      BRĪDINĀJUMI UN IETEIKUMI

   18. pants
   Sagatavošanās darbības
   1.   Pirms brīdinājuma vai ieteikuma pieņemšanas, ņemot vērā pienācīgus konfidencialitātes noteikumus, ESRK var:

               a)

               lūgt Eiropas Centrālo banku sistēmas, Eiropas Komisija, Eiropas Uzraudzības iestāžu un nacionālo uzraudzības iestāžu tehniskās konsultācijas;

               b)

               lūgt iespējamo adresātu, kas nav ESRK Valdes locekļi, viedokļus, ka arī privāto ieinteresēto personu viedokļus;

               c)

               ņemt vērā to starptautisko finanšu stabilitātes organizāciju un trešo valstu struktūru aktivitātes, kuras veic darbības, kas tieši saistītas ar ESRK uzdevumiem.

         2.   ESRK priekšsēdētājs var lūgt Konsultatīvo zinātnisko komiteju un Konsultatīvo speciālistu komiteju sniegt padomu vai palīdzību.
   3.   ESRK Valde var precizēt procedūras brīdinājumu izteikšanai un ieteikumu sniegšanai.
   19. pants
   Brīdinājumu un ieteikumu pieņemšana
   1.   Brīdinājumus un ieteikumus argumentē, atsaucoties uz sistēmiskā riska nozīmību, kas identificēts, novērtēts un noteikts par prioritāti ESRK, lai izpildītu ESRK noteiktos uzdevumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 3. panta 1. punktu.
   2.   ESRK brīdinājumus un ieteikumus pieņem ESRK Valde, un tos ESRK Valdes vārdā paraksta ESRK priekšsēdētājs.
   3.   Neizšķirta balsojuma gadījumā, priekšsēdētājam ir izšķirošā balss brīdinājumu un ieteikumu pieņemšanā.
   4.   ESRK lēmumā, ar kuru pieņem brīdinājumu vai ieteikumu, norāda, vai tas ir konfidenciāls vai publicējams. Neizšķirta balsojuma gadījumā, izšķirošā balss ir priekšsēdētājam.
   5.   Brīdinājumus un ieteikumus, par kuru publikāciju lēmusi ESRK Valde, dara pieejamus ESRK interneta lapā. Tos visās oficiālajās Savienības valodās publicē arī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   20. pants
   Brīdinājumu un ieteikumu izpilde
   1.   ESRK Valde nodrošina, ka ESRK uzrauga pieņemto brīdinājumu un ieteikumu izpildi. Tā arī izvērtē darbības un pamatojumus, ko veikuši vai snieguši ESRK ieteikumu adresāti.
   2.   ESRK Valde lemj par to, ka ESRK ieteikums nav ņemts vērā un ka adresāti nav attaisnojuši savu bezdarbību saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 17. panta 2. punktu.
   3.   ESRK Valde var uzaicināt ESRK brīdinājumu un ieteikumu adresātus uz ESRK Valdes sanāksmi, lai tie pirms šādu brīdinājumu un ieteikumu pieņemšanas varētu paust savu viedokli. ESRK Valde šādu viedokli pienācīgi ņem vērā.
   21. pants
   Īpaši lūgumi
   ESRK atbildes uz Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūgumiem izskatīt īpašus jautājumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 19. panta 3. punktu parasti tiek darītas zināmas publiski.
   3.   SADAĻA

      DARBĪBA

   22. pants
   ESRK informācijas konfidencialitāte
   1.   Ar ESRK saistītu informāciju un dokumentus ESRK Sekretariāts klasificē un apstrādā saskaņā ar ECB iekšējiem noteikumiem un konfidencialitātes papildu noteikumiem, ko ECB un/vai ESRK pieņēmusi ESRK darbības nodrošināšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1092/2010 un Regulu (ES) Nr. 1096/2010.
   2.   ESRK Valde veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu 1. punktā minēto noteikumu piemērošanu attiecībā uz jebkuru personu, kas strādā vai strādājusi ESRK vai saistībā ar ESRK.
   3.   Koordinācijas komitejas, Konsultatīvās zinātnieku komitejas un Konsultatīvās speciālistu komitejas kopsavilkuma protokoli ir pieejami ESRK Valdes locekļiem.
   23. pants
   Sanāksmju norises vieta
   ESRK Valdes, Koordinācijas komitejas, Konsultatīvās zinātnieku komitejas un Konsultatīvās speciālistu komitejas sanāksmes parasti notiek ECB telpās.
   24. pants
   Ārkārtas situācijas
   ESRK Valde pieņem iekšējos noteikumus, kas nosaka lēmumu pieņemšanu un darbības nepārtrauktību ārkārtas situācijās. Šādi noteikumi pēc iespējas ņem vērā šo Reglamentu.
   25. pants
   Publiskā apspriešana un atklātās sēdes
   1.   Pildot savus uzdevumus, ESRK, vajadzības gadījumā, var rīkot publiskās apspriešanas par jautājumiem, kas ir tās kompetencē. Apspriešanās procedūras rezultātus ESRK publicē savā interneta lapā.
   2.   ESRK Valde, Koordinācijas komiteja, Konsultatīvā zinātnieku komiteja un Konsultatīvā speciālistu komiteja var rīkot atklātas vai slēgtas sēdes. Ieinteresētās personas vai ekspertus, kurus iztaujā sēdes laikā, izvēlas bez diskriminācijas, pienācīgi ņemot vērā konkrēto situāciju.
   26. pants
   Ētikas kodekss
   Lai veicinātu uzticību ESRK integritātei, Valde pieņem Valdes, Koordinācijas komitejas, Konsultatīvās zinātnieku komitejas un Konsultatīvās speciālistu komitejas Ētikas kodeksu. Ētikas kodeksu publicē ESRK interneta lapā.
   27. pants
   Tiesību akti
   1.   Lai atvieglotu to identificēšanu, visus ESRK tiesību aktus numurē pieņemšanas secībā. ESRK Sekretariāts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu oriģinālu drošu glabāšanu, tiesību aktu paziņošanu adresātiem un, vajadzības gadījumā, to tiesību aktu, par kuru publicēšanu nepārprotami lēmusi ESRK Valde, publicēšanu visās Savienības oficiālajās valodās Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   2.   ESRK tiesību aktiem piemēro principus Padomes 1958. gada 15. aprīļa Regulā Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas Kopienā lietojamās valodas (3).
   28. pants
   Informācijas apmaiņa
   1.   ESRK Valde pieņem lēmumus par informācijas vākšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1092/2010 15. pantu un Regulas (ES) Nr. 1096/2010 2. un 5. pantu.
   2.   Regulas (ES) Nr. 1092/2010 8. panta 4. punktā minētās vienošanās un vienošanās ar citām iestādēm par informācijas, t. sk. konfidenciālas informācijas, apmaiņu apstiprina ESRK Valde, un tās vārdā paraksta ESRK priekšsēdētājs.
   29. pants
   Gada pārskats
   ESRK Valde pieņem un publicē ESRK gada pārskatu.
   30. pants
   Paziņošana, izsludināšana un publicēšana
   Vispārīgu paziņošanu un ESRK pieņemto lēmumu izsludināšanu var publicēt ESRK interneta lapā, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā arī izmantojot finanšu tirgu ziņu aģentūras vai citus masu saziņas līdzekļus. ESRK publikācijas vajadzības gadījumā publicē ESRK interneta lapā.
   31. pants
   Dialogs ar Eiropas Parlamentu
   Regulas (ES) Nr. 1092/2010 19. panta 5. punktā minēto vienošanos apstiprina ESRK Valde, un tās vārdā paraksta ESRK priekšsēdētājs.

      Frankfurtē pie Mainas, 2011. gada 20. janvārī

            ESRK priekšsēdētājs

         Jean-Claude TRICHET

      (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

      (2)  OV L 331, 15.12.2010., 162. lpp.

      (3)  OV 17, 6.10.1958., 385./58. lpp.


title: 2009/900/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. novembris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu

text:
               8.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 321/42

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 30. novembris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu
   (2009/900/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Komisija Eiropas Kopienas vārdā ir veikusi sarunas par nolīgumu ar Seišelu Salu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (turpmāk “nolīgums”).

               (2)

               Ņemot vērā tā noslēgšanu, šis nolīgums Kopienas vārdā tika parakstīts 2009. gada 28. maijā un to provizoriski piemēro no minētā datuma saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/482/EK (2).

               (3)

               Nolīgums būtu jāapstiprina.

               (4)

               Nolīguma pārvaldei ar šo nolīgumu izveido Apvienoto komiteju, kurai būtu jāpieņem savs reglaments. Šā reglamenta pieņemšanai ir lietderīgi paredzēt vienkāršotu procedūru Kopienas nostājas izstrādāšanai.

               (5)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un neskarot minētā protokola 4. pantu, šīs dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tā noteikumi tām nav saistoši un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu (3).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs sniedz nolīguma 8. panta 1. punktā minēto paziņojumu (4).
   3. pants
   Komisija, kam palīdz dalībvalstu eksperti, pārstāv Kopienu Apvienotajā ekspertu komitejā, kas izveidota ar nolīguma 6. pantu.
   4. pants
   Kopienas nostāju Apvienotajā ekspertu komitejā attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, kā to prasa nolīguma 6. panta 4. punkts, pieņem Komisija pēc apspriešanās ar īpašu komiteju, ko izraudzījusies Padome.
   5. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         B. ASK

      (1)  2009. gada 20. oktobra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 169, 30.6.2009., 30. lpp.

      (3)  Nolīguma tekstu skatīt OV L 169, 30.6.2009., 31. lpp.

      (4)  Šā nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: Padomes Lēmums ( 2015. gada 17. februāris ), ar ko ieceļ amatā trīs Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes locekļus

text:
               27.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 70/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2015. gada 17. februāris),
   ar ko ieceļ amatā trīs Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes locekļus
   (2015/C 70/03)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 235/2008/EK (2008. gada 11. marts), ar ko izveido Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi (1), un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               2012. gada 24. janvārī Padome pieņēma Lēmumu 2012/59/ES (2), ar ko no 2012. gada 23. marta uz trim gadiem ieceļ amatā trīs Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes (“padome”) locekļus.

               (2)

               Tādēļ, beidzoties minētajiem pilnvaru termiņiem, ir jāieceļ trīs jauni locekļi. Lai saskaņotu visu jauno padomes locekļu pilnvaru termiņus, viņu pilnvaru termiņiem būtu jāsākas 2015. gada 1. februārī.

               (3)

               Saskaņā ar Lēmuma Nr. 235/2008/EK 3. panta 2. punktu, padomes locekļus izraugās no ekspertiem ar izcilām zināšanām statistikas jomā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo turpmāk norādītās personas no 2015. gada 1. februāra uz trim gadiem tiek ieceltas par locekļiem, kas pārstāv Padomi Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvajā padomē:

               —

                  Günter KOPSCH kungs,

               —

                  Pilar MARTÍN-GUZMÁN kundze,

               —

                  Enrico GIOVANNINI kungs.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2015. gada 17. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. REIRS

      (1)  OV L 73, 15.3.2008., 17. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 2012/59/ES (2012. gada 24. janvāris), ar ko ieceļ amatā trīs Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes locekļus (OV L 30, 2.2.2012., 17. lpp.).


title: Komisijas lēmums (1990. gada 30. novembris), ar kuru groza Lēmumu 89/196/EEK, Euratom, EOTK, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par tādu dokumentu klasificētā statusa atcelšanu, uz kuriem attiecas dienesta noslēpums vai komercnoslēpums

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31990D0631

Oficiālais Vēstnesis L 340 , 06/12/1990 Lpp. 0024 - 0024 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 17 Sējums 1 Lpp. 0110  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 17 Sējums 1 Lpp. 0110

		Komisijas lēmums(1990. gada 30. novembris),ar kuru groza Lēmumu 89/196/EEK, Euratom, EOTK, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par tādu dokumentu klasificētā statusa atcelšanu, uz kuriem attiecas dienesta noslēpums vai komercnoslēpums(90/631/Euratom, EOTK, EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 (1983. gada 1. februāris) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai [1], un jo īpaši tās 9. pantu,ņemot vērā Komisijas Lēmumu Nr. 359/83/EOTK (1983. gada 8. februāris) par Eiropas Ogļu un tērauda kopienas vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai [2], un jo īpaši tā 9. pantu,tā kā saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē Kopienu vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai, dokumentus un ierakstus reģistros, kuru saturs kvalificēts kā dienesta noslēpums vai komercnoslēpums, nevar darīt pieejamus sabiedrībai bez attiecīgās personas vai uzņēmuma piekrišanas, tā kā līdz ar to Komisijas pienākums ir paziņot par tās nodomu minētos dokumentus un ierakstus reģistros darīt pieejamus sabiedrībai,tā kā darot Eiropas Ekonomikas kopienas arhīvus pieejamus sabiedrībai, ievērojami palielināsies to dokumentu skaits, kuriem varētu atcelt klasificēto statusu,tā kā bieži ir grūti iepriekš brīdināt attiecīgās personas vai uzņēmumus, jo īpaši gadījumos, kad mainīta adrese vai juridiskais statuss,tā kā, lai nodrošinātu, ka Kopienu vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai noris efektīvi, būtu jāparedz iespēja Komisijai informēt attiecīgo personu vai uzņēmumu, publicējot paziņojumu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKomisijas Lēmuma 89/196/EEK, Euratom, EOTK [3] 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:"1. pantsLai piemērotu Regulas (EEK, Euratom) Nr. 354/83 4. pantu vai Komisijas Lēmuma Nr. 359/83/EOTK 4. pantu, Komisija publicē paziņojumu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, lai informētu attiecīgās personas vai uzņēmumus par savu nodomu darīt pieejamu sabiedrībai tādu dokumentu vai ierakstu reģistrā, kura saturs kvalificēts kā dienesta noslēpums vai komercnoslēpums, un aicina attiecīgo personu vai uzņēmumu astoņās nedēļās iesniegt savus iebildumus, ja tādi ir. Ja šajā laikposmā netiek izteikti nekādi iebildumi, tad dokumentu vai ierakstu reģistrā dara pieejamu sabiedrībai.".2. pantsŠo lēmumu piemēro no 1990. gada 30. novembra.Briselē, 1990. gada 30. novembrīKomisijas vārdā —priekšsēdētājsJacques Delors[1] OV L 43, 15.2.1983., 1. lpp.[2] OV L 43, 15.2.1983., 14. lpp.[3] OV L 73, 17.3.1989., 52. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (2002. gada 28. februāris), ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0187

Oficiālais Vēstnesis L 063 , 06/03/2002 Lpp. 0001 - 0013

		Padomes Lēmums(2002. gada 28. februāris),ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem(2002/187/TI)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 31. pantu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Vācijas Federatīvās Republikas iniciatīvu, kā arī Portugāles Republikas, Francijas Republikas, Zviedrijas Karalistes un Beļģijas Karalistes iniciatīvu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā:(1) Ir nepieciešams uzlabot tiesu iestāžu sadarbību starp dalībvalstīm, jo īpaši, apkarojot smago noziegumu formas, ko bieži izdarījušas starptautiskas organizācijas.(2) Lai efektīvi uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību starp dalībvalstīm, ir nepieciešams nekavējoties pieņemt struktūrpolitikas pasākumus Eiropas Savienības līmenī, lai veicinātu optimālu tādu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas pasākumu koordināciju, kas attiecas uz pamattiesībām un pamatbrīvībām un kas aptver vairāk nekā vienas dalībvalsts teritoriju.(3) Lai pastiprinātu cīņu pret smagiem, organizētiem noziegumiem, Tamperē 1999. gada 15. un 16. oktobrī sasauktā Eiropadome, jo īpaši tās secinājumos 46. punktā, pieņēma lēmumu izveidot vienību (Eurojust), kuras sastāvā ir prokurori, maģistrāti vai policijas darbinieki ar līdzvērtīgu kompetenci.(4) Eurojust vienība ir izveidota ar šo lēmumu kā Eiropas Savienības struktūra ar juridiskas personas statusu, un to finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, izņemot to valstu locekļu un palīgu algas un atalgojumus, ko sedz to izcelsmes dalībvalsts.(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) [3], mērķi attiecas arī uz Eurojust. Eurojust kolēģija nosaka vajadzīgos īstenošanas pasākumus šo mērķu sasniegšanai. Tā pilnībā ņem vērā īpašo darbu, ko veic Eurojust saistībā ar izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. Šajā sakarā Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) jāaizliedz piekļūšana dokumentiem, pierādījumiem, ziņojumiem, piezīmēm vai jebkāda veida informācijai, ko glabā vai izstrādā gan procesā esošo, gan jau pabeigto minēto pasākumu gaitā, kā arī jāaizliedz šādu dokumentu, pierādījumu, ziņojumu, piezīmju un informācijas pārsūtīšana OLAF.(6) lai varētu sasniegt savus mērķus cik vien iespējams efektīvi, Eurojust pilda savus uzdevumus ar viena vai vairāku savu valstu locekļu starpniecību, vai darbojoties kā kolēģija.(7) dalībvalstu kompetentajām iestādēm jāspēj apmainīties ar informāciju ar Eurojust atbilstoši kārtībai, kas kalpo valsts civildienesta interesēm un ievēro tās.(8) Eurojust jurisdikcija neierobežo Kopienas kompetenci aizsargāt pašai savas finansiālās intereses, kā arī neierobežo esošās konvencijas un nolīgumus, jo īpaši Eiropas Konvenciju par savstarpēju palīdzību krimināllietās (Eiropas Padome), kas parakstīta Strasbūrā 1959. gada 20. aprīlī, arī Konvenciju par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās [4], ko 2000. gada 29. maijā pieņēmusi Padome, un tās protokolu [5], kas pieņemts 2001. gada 16. oktobrī.(9) Lai sasniegtu savus mērķus, Eurojust sagatavo personas datus automātiski vai strukturētās, ar roku ievadītās datnēs. Attiecīgi jārīkojas, lai garantētu tādu datu aizsardzības līmeni, kas atbilst vismaz tam līmenim, kas iegūts, piemērojot Konvencijas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisko apstrādi (Eiropas Padome) principus, kas parakstīta Strasbūrā 1981. gada 28. janvārī, kā arī tās turpmāko grozījumu, jo īpaši tā protokola principus, kas tika nodots parakstīšanai 2001. gada 8. novembrī, ja šādi grozījumi ir spēkā starp dalībvalstīm.(10) Lai palīdzētu nodrošināt un pārbaudīt, ka Eurojust pienācīgi apstrādā personas datus, ņemot vērā Eurojust sastāvu, jāizveido Apvienotā uzraudzības iestāde, kuras sastāvā jābūt tiesnešu kolēģijai vai, ja to pieprasa dalībvalsts konstitucionālā vai valsts iekārta, personām, kas veic līdzvērtīgu amatu, kas sniedz tiem pietiekamu neatkarību. Šīs Apvienotās uzraudzības iestādes pilnvaras nedrīkst ierobežot valsts tiesu kompetenci vai jebkuras pārsūdzības metodi, kas ir ieviesta līdz tam.(11) Lai nodrošinātu dažādu darbību saskaņotu koordināciju, ko īsteno Savienība un Kopiena, un, ņemot vērā Līguma 29. pantu un 36. panta 2. punktu, Komisijai jābūt pilnībā iesaistītai Eurojust tiesas procesos attiecībā uz vispārīgajiem jautājumiem un tās kompetencē esošajiem jautājumiem. Eurojust procedūras noteikumos jābūt sīki izklāstītai kārtībai, kādā Komisija piedalās Eurojust tiesas procesos savas kompetences jomās.(12) Jāparedz noteikumi, kas nodrošinātu, ka Eurojust un Eiropas Policijas birojs (Eiropols) [6] izveido un uztur ciešu sadarbību.(13) Attiecībām starp Eurojust un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu, kas izveidots ar Vienoto rīcību 98/428/TI [7], jābūt konfidenciālām. Šajā sakarā minētā tīkla sekretariāts jāiekārto Eurojust sekretariātā.(14) Lai veicinātu Eurojust darbības, dalībvalstis ieceļ vienu vai vairākus valsts korespondentus.(15) Ciktāl tas ir nepieciešams Eurojust uzdevumu izpildei, jābūt iespējai, ka Eurojust uzsāk sadarbību ar trešām valstīm, un ka tālab tiek noslēgti nolīgumi pirmkārt ar Eiropas Savienības kandidātvalstīm, kā arī ar citām valstīm, ar kurām ir panākta vienošanās par pasākumiem.(16) Tā kā šā lēmuma pieņemšana nozīmē, ka galvenie jaunie likumdošanas pasākumi jāapstiprina dalībvalstīs, ir jāparedz atsevišķi pārejas noteikumi.(17) Eiropadomes Lākenas 2001. gada 14. un 15. decembra secinājumu 57. punktā ir noteikts, ka Eurojust jāuzsāk darbības Hāgā, līdz tiks noslēgta vispārēja vienošanās par konkrētu aģentūru mītnēm.(18) Šis lēmums respektē pamattiesības un principus, kas ir atzīti Līguma 6. panta 2. punktā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsIzveide un juridiskas personas statussAr šo lēmumu izveido Savienības vienību, ko nosauc par "Eurojust".Eurojust ir juridiskas personas statuss.2. pantsSastāvs1. Eurojust sastāvā ir viens valsts loceklis, ko norīko katra dalībvalsts saskaņā ar tās tiesību sistēmu un kas ir prokurors, tiesnesis vai policijas darbinieks ar līdzvērtīgu kompetenci.2. Katram valsts loceklim var palīdzēt viena persona. Vajadzības gadījumā un, vienojoties ar 10. pantā minēto kolēģiju, valsts loceklim var palīdzēt vairākas personas. Viens no šiem palīgiem var aizstāt valsts locekli.3. pantsMērķi1. Saistībā ar 4. pantā minēto tādu kriminālo darbību izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības, kas skar divas vai vairākas dalībvalstis un ir saistītas ar smagiem noziegumiem, jo īpaši, ja kriminālās darbības ir organizētas, Eurojust mērķi ir šādi:a) sekmēt un uzlabot izmeklēšanas un kriminālvajāšanas koordināciju starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ņemot vērā katru pieprasījumu, ko nosūtījusi kāda kompetentā dalībvalsts iestāde, un jebkuru informāciju, ko sniegusi katra iestāde, kas ir kompetenta atbilstīgi noteikumiem, kas pieņemti Līgumu ietvaros;b) uzlabot sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, jo īpaši, veicinot starptautiskās savstarpējās juridiskās palīdzības īstenošanu un izdošanas pieprasījuma realizāciju;c) citādi atbalstīt dalībvalstu kompetentās iestādes, lai padarītu efektīvāku to veikto izmeklēšanu un kriminālvajāšanu.2. Saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem un pēc dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma, Eurojust var palīdzēt arī tādā izmeklēšanā un kriminālvajāšanā, kas attiecas tikai uz minēto dalībvalsti un tādu trešo valsti, kurā nolīgums, ar ko izveido sadarbību, ievērojot 27. panta 3. punktu, ir noslēgts ar minēto valsti, vai kurā ir ievērojama interese sniegt šādu palīdzību īpašā gadījumā.3. Saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem un vai nu pēc dalībvalsts kompetentās iestādes, vai Komisijas lūguma, Eurojust var palīdzēt arī tādā izmeklēšanā un kriminālvajāšanā, kas attiecas tikai uz minēto dalībvalsti un Kopienu.4. pantsKompetence1. Eurojust vispārējā kompetencē ir ietverti:a) tie noziegumu veidi un tie nodarījumi, attiecībā uz kuriem Eiropols vienmēr ir kompetents rīkoties, ievērojot Eiropola 1995. gada 26. jūlija Konvencijas 2. pantu;b) šādi noziegumu veidi:- datornoziegumi,- krāpšana un korupcija un jebkāds noziedzīgs nodarījums, kas skar Kopienas finansiālās intereses,- noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana,- noziegumi pret vidi,- dalība noziedzīgā struktūrā, kā noteikts Padomes Vienotajā rīcībā 98/733/TI (1998. gada 21. decembris) par dalības kriminālās organizācijās uzskatīšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs par noziedzīgu nodarījumu [8];c) citi veiktie nodarījumi, kā arī a) un b) punktā minētie noziegumu veidi un nodarījumi.2. Attiecībā uz nodarījumiem, kas nav minēti 1. punktā, Eurojust saskaņā ar tā mērķiem pēc dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma var sniegt papildu palīdzību izmeklēšanā un kriminālvajāšanā.5. pantsEurojust uzdevumi1. Lai sasniegtu savus mērķus, Eurojust veic savus uzdevumus:a) ar viena vai vairāku attiecīgo valsts locekļu starpniecību saskaņā ar 6. pantu; vaib) kā kolēģija saskaņā ar 7. pantu:i) ja to pieprasa viens vai vairāki attiecīgie valstu locekļi lietā, ko izskata Eurojust; vaiii) ja lietā ir iesaistīta tāda izmeklēšana un kriminālvajāšana, kam ir netieša ietekme Savienības līmenī vai kas varētu ietekmēt netieši iesaistītās dalībvalstis; vaiiii) ja ir iesaistīts vispārīgs jautājums, kas attiecas uz Eurojust mērķu sasniegšanu; vaiiv) ja šajā lēmumā nav noteikts citādi.2. Izpildījis savus uzdevumus, Eurojust norāda, vai tas darbojas ar viena vai vairāku valstu locekļu starpniecību 6. panta nozīmē, vai kā kolēģija 7. panta nozīmē.6. pantsEurojust uzdevumi, kas tiek veikti ar tās valstu locekļu starpniecībuKad Eurojust rīkojas ar tās attiecīgo valstu locekļu starpniecību, tā:a) var prasīt attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm apdomāt, vai vajadzētu:i) uzņemties konkrētu darbību izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu;ii) akceptēt, ka kāda no dalībvalstīm ir labāk sagatavota, lai uzņemtos konkrētu darbību izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu;iii) veikt koordināciju starp attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm;iv) izveidot kopīgu izmeklēšanas komandu atbilstoši attiecīgajiem sadarbības aktiem;v) nodrošināt Eurojust ar jebkādu tā uzdevumu izpildei nepieciešamo informāciju;b) nodrošina, ka attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes informē viena otru par izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, par ko Eurojust ir jau informēts;c) pēc dalībvalstu kompetento iestāžu lūguma palīdz tām nodrošināt vislabāko iespējamo izmeklēšanas un kriminālvajāšanas koordināciju;d) sniedz palīdzību, lai uzlabotu sadarbību starp kompetentajām valstu iestādēm;e) sadarbojas un konsultējas ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu, tostarp izmanto tā dokumentu datu bāzi un sekmē tā uzlabošanu;f) gadījumos, kas minēti 3. panta 2. un 3. punktā un, vienojoties ar kolēģiju, palīdz izmeklēšanā un kriminālvajāšanā tikai vienas dalībvalsts kompetentajām iestādēm;g) saskaņā ar saviem mērķiem un saistībā ar 4. panta 1. punktu, lai uzlabotu kompetento iestāžu sadarbību un darbības koordināciju, var nosūtīt tiesas palīdzības pieprasījumus, kad tos:i) izstrādā dalībvalsts kompetentā iestāde;ii) skar izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu, ko īpašā gadījumā veic minētā iestāde; uniii) padara par nepieciešamiem to izmeklēšana koordinētas rīcības nolūkā.7. pantsEurojust uzdevumi, darbojoties kolēģijas statusāKad Eurojust darbojas kā kolēģija, tā:a) attiecībā uz nozieguma veidu un nodarījumiem, kas minēti 4. panta 1. punktā, norādot iemeslus, var prasīt attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm:i) uzņemties konkrētu darbību izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu;ii) akceptēt, ka kāda no dalībvalstīm ir labāk sagatavota, lai uzņemtos konkrētu darbību izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu;iii) veikt koordināciju starp attiecīgo dalībvalstu kompetentajām iestādēm;iv) izveidot kopīgu izmeklēšanas komandu atbilstoši attiecīgajiem sadarbības aktiem;v) nodrošināt Eurojust ar jebkādu tās uzdevumu izpildei nepieciešamo informāciju;b) nodrošina, ka dalībvalstu kompetentās iestādes informē viena otru par tādu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, par ko tā pati ir informēta, un kam ir netieša ietekme Savienības līmenī, vai kas varētu ietekmēt netieši iesaistītās dalībvalstis;c) pēc dalībvalstu kompetento iestāžu lūguma palīdz tām nodrošināt vislabāko iespējamo izmeklēšanas un kriminālvajāšanas koordināciju;d) sniedz palīdzību, lai uzlabotu dalībvalstu kompetento iestāžu sadarbību, jo īpaši, pamatojoties uz Eiropola veiktajām analīzēm;e) sadarbojas un konsultējas ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu, tostarp izmanto tā dokumentu datu bāzi un sekmē tās uzlabošanu;f) var sniegt palīdzību Eiropolam, jo īpaši, nodrošinot to ar atzinumiem, kas balstīti uz Eiropola veiktajām analīzēm;g) var sniegt materiāli tehnisko atbalstu gadījumos, kas minēti iepriekš a), c) un d) punktā. Šādā materiāli tehniskā atbalstā var tikt iekļauta palīdzība (rakstiskai) tulkošanai, (mutiskai) tulkošanai un koordinācijas sanāksmju organizēšanai.8. pantsPamatojumsJa attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes izlemj nepildīt 7. panta a) apakšpunktā minēto prasību, tās informē Eurojust par savu lēmumu un tā iemesliem, izņemot 7. panta a) punkta i) apakšpunkta ii) un v) daļā minētajos gadījumus, kad tās nespēj sniegt iemeslus, jo:i) tāda rīcība kaitētu būtiskām valsts drošības interesēm; vaiii) tāda rīcība apdraudētu aizsāktas izmeklēšanas panākumus un personu drošību.9. pantsValstu locekļi1. Uz valstu locekļiem attiecas tās dalībvalsts tiesību akti, kuru tie pārstāv. Valsts locekļa pilnvaru termiņu nosaka tā izcelsmes dalībvalsts. Minētais termiņš ir tāds, kas ļauj Eurojust atbilstīgi darboties.2. Visu informāciju, ar ko savstarpēji apmainās Eurojust un dalībvalstis, tostarp prasības, kādas ir izvirzītas saistībā ar 6. panta a) punktu, sūta ar valstu locekļu starpniecību.3. Katra dalībvalsts nosaka tiesu varas pilnvaru veidu un apjomu, ko tā piešķir savas valsts locekļiem tās teritorijā. Atbilstoši katras dalībvalsts starptautiskajām saistībām, tā nosaka arī valsts locekļa tiesības darboties saistībā ar ārvalstu tiesu iestādēm. Ieceļot savu valsts locekli un, ja nepieciešams, jebkurā citā laikā, dalībvalsts paziņo Eurojust un Padomes Ģenerālsekretariātam savu lēmumu, lai pēdējais var informēt citas dalībvalstis. Padomes Ģenerālsekretariāts uzņemas akceptēt un atzīt par pamatotām šādi piešķirtās prerogatīvas, ciktāl tās atbilst starptautiskajām saistībām.4. Lai atbilstu Eurojust mērķiem, valsts loceklim ir pieejama informācija, kas atrodama valsts ziņās par personu agrāko sodāmību vai jebkurā citā locekļa dalībvalsts reģistrā, tāpat, kā to nosaka locekļa valsts tiesību akti attiecībā uz prokuroru, tiesnesi vai policijas darbinieku ar līdzvērtīgu kompetenci.5. Valsts loceklis var tieši vērsties savas dalībvalsts kompetentajās iestādēs.6. Veicot savus uzdevumus, valsts loceklis, ja vajadzīgs, dara zināmu, vai viņš darbojas saskaņā ar tiesu varas pilnvarām, kas viņam piešķirtas, ievērojot 3. punktu.10. pantsKolēģija1. Kolēģijā ietilpst visi valstu locekļi. Katram loceklim ir viena balss.2. Konsultējies ar Apvienoto uzraudzības iestādi, ko paredz 23. pants attiecībā uz personas datu apstrādes noteikumiem, Padome apstiprina Eurojust procesa noteikumus attiecībā uz kolēģijas priekšlikumu, ko iepriekš vienprātīgi pieņēma Eurojust. Tie procesa noteikumi, kas attiecas uz personas datu apstrādi, var kļūt par jautājumu, kas Padomei patstāvīgi jāapstiprina.3. Saskaņā ar 7. panta a) punktu, kolēģija pieņem lēmumus ar divu trešdaļu balsu vairākumu. Citi kolēģijas lēmumi pieņemami saskaņā ar procesa noteikumiem.11. pantsKomisijas funkcijas1. Saskaņā ar Līguma 36. panta 2. punktu, Komisija pilnībā iesaistās Eurojust darbā. Tā piedalās Eurojust darbā savas kompetences jomās.2. Runājot par darbu, ko veic Eurojust attiecībā uz koordinētu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības, Komisiju var pieaicināt sniegt tās pieredzi.3. Lai uzlabotu sadarbību starp Eurojust un Komisiju, Eurojust var vienoties ar Komisiju par vajadzīgajiem praktiskajiem pasākumiem.12. pantsValstu korespondenti1. Katra dalībvalsts var iecelt vienu vai vairākus valsts korespondentus. Šāda korespondenta iecelšana terorisma jautājumos ir īpaši prioritāra. Attiecības starp valsts korespondentu un kompetentajām iestādēm dalībvalstīs regulē attiecīgās valsts tiesību akti. Valsts korespondentam ir sava darba vieta tajā dalībvalstī, kas viņu iecēlusi.2. Ja dalībvalsts ieceļ valsts korespondentu, šis valsts korespondents var būt Eiropas Tiesiskās sadarbības kontaktpersona.3. Attiecības starp valsts locekli un valsts korespondentu nekavē tiešo saikni starp valsts locekli un tā kompetentajām iestādēm.13. pantsInformācijas apmaiņa dalībvalstīs un starp valstu locekļiem.1. Dalībvalstu kompetentās iestādes un Eurojust var apmainīties ar jebkādu informāciju, kas nepieciešama Eurojust uzdevumu veikšanai saskaņā ar 5. pantu.2. Saskaņā ar 9. pantu, Eurojust valstu locekļiem ir piešķirtas pilnvaras bez iepriekšējas atļaujas apmainīties ar jebkādu tā uzdevumu veikšanai nepieciešamo informāciju savā starpā vai ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm.14. pantsPersonas datu apstrāde1. Ciktāl tas nepieciešams, lai sasniegtu savus mērķus, Eurojust savas kompetences ietvaros un lai veiktu savus uzdevumus, var apstrādāt personas datus automātiski vai strukturētās ar roku ievadītās datnēs.2. Eirojust veic nepieciešamos pasākumus, lai garantētu tādu personas datu aizsardzības līmeni, kas ir pielīdzināms vismaz tam līmenim, kāds iegūts, piemērojot Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvencijas principus un tās turpmākos grozījumus, ja tie ir spēkā dalībvalstīs.3. Eurojust apstrādātie personas dati ir adekvāti, atbilstīgi un ne pārlieku apjomīgi saistībā ar apstrādes mērķi, un, ņemot vērā informāciju, ko sniedz dalībvalstu kompetentās iestādes vai citi partneri saskaņā ar 13. un 26. pantu, minētie dati ir precīzi un mūsdienīgi. Eurojust veiktā personas datu apstrāde notiek godīgi un likumīgi.4. Saskaņā ar šo lēmumu, Eurojust izveido to datu indeksu, kas attiecas uz izmeklēšanu, un var izveidot pagaidu darba datnes, kurās arī atrodas personas dati.15. pantsPersonas datu apstrādes ierobežojumi1. Apstrādājot datus saskaņā ar 14. panta 1. punktu, attiecībā uz personām, kas, saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem, ir kriminālizmeklēšanā vai kriminālvajāšanā par vienu vai vairākiem nozieguma veidiem un nodarījumiem, kas formulēti 4. pantā, Eurojust var apstrādāt tikai šādus datus:a) uzvārdu, pirmslaulību uzvārdu, vārdus un visus pieņemtos vārdus;b) dzimšanas datumu un vietu;c) valstisko piederību;d) dzimumu;e) dzīvesvietu, nodarbošanos un attiecīgās personas aptuvenu atrašanās vietu;f) sociālās nodrošināšanas numurus, vadītāju apliecības, identifikācijas dokumentus un pases datus;g) informāciju par juridiskām personām, ja tajā ietverta informācija par identificētiem vai identificējamām personām, pret kuriem vērsta tiesas izmeklēšana vai kriminālvajāšana;h) banku kontus un rēķinus ar citām finanšu iestādēm;i) iespējamo nodarījumu aprakstu un veidu, dienu, kurā tie tika veikti, nodarījumu kategoriju un izmeklēšanas attīstību;j) faktus, kas norāda uz lietas izmeklēšanas paplašināšanu starptautiskā mērogā;k) detaļas attiecībā uz iespējamo piederību noziedzīgai struktūrai.2. Apstrādājot datus saskaņā ar 14. panta 1. punktu, attiecībā uz personām, kas, saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem, tiek uzskatītas par lieciniekiem vai cietušajiem kriminālizmeklēšanā vai kriminālvajāšanā par vienu vai vairākiem nozieguma veidiem un nodarījumiem, kas formulēti 4. pantā, Eurojust var apstrādāt tikai šādus datus:a) uzvārdu, pirmslaulību uzvārdu, vārdus un visus pieņemtos vārdus;b) dzimšanas datumu un vietu;c) valsts piederību;d) dzimumu;e) dzīvesvietu, nodarbošanos un attiecīgās personas aptuvenu atrašanās vietu;f) to nodarījumu aprakstu un veidu, kuros minētās personas ir iesaistītas, dienu, kurā tie tika veikti, nodarījumu kategoriju un izmeklēšanas attīstību.3. Tomēr izņēmuma gadījumos ierobežotu laikposmu Eurojust var apstrādāt citus personas datus, kas attiecas uz nodarījuma lietas apstākļiem, ja šie dati ir nepieciešami nekavējoties un ir ietverti notiekošajā izmeklēšanā, kuru palīdz koordinēt Eurojust, ar nosacījumu, ka šādu īpašu datu apstrāde ir saskaņā ar 14. un 21. pantu.Šā lēmuma 17. pantā minētais datu aizsardzības inspektors tiek nekavējoties informēts par šā punkta izmantošanu.Ja šie citi dati attiecas uz lieciniekiem vai cietušajiem 2. punkta nozīmē, lēmumu tos apstrādāt pieņem kopīgi vismaz divi valsts locekļi.4. Personas datus, ko apstrādā automātiski vai citādi, atklājot rases vai etnisko piederību, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībā, kā arī datus par veselību vai dzimumdzīvi, Eurojust var apstrādāt tikai tad, ja šādi dati ir nepieciešami attiecīgajā valsts mēroga izmeklēšanā, kā arī saskaņošanai Eurojust ietvaros.Datu aizsardzības inspektors tiek nekavējoties informēts par šā punkta pielietošanu.Šādus datus nedrīkst apstrādāt 16. panta 1. punktā minētajā indeksā.Ja šie citi dati attiecas uz lieciniekiem vai cietušajiem 2. punkta nozīmē, lēmumu tos apstrādāt pieņem kolēģija.16. pantsIndekss un pagaidu darba datnes1. Lai sasniegtu savus mērķus, Eurojust saglabā automatizētu datu datni, kas veido datu indeksu, kas attiecas uz izmeklēšanām, kurās var saglabāt datus, kas nav personas dati, kā arī personas datus, kas minēti 15. panta 1. punkta no a) līdz i) apakšpunktam un k) apakšpunktā, kā arī 2. punktā. Minētais indekss paredzēts, lai:a) atbalstītu tādu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas saskaņošanu, kurā piedalās Eurojust, jo īpaši savstarpēji norādot uz informāciju;b) atvieglotu piekļuvi informācijai par esošo izmeklēšanu un kriminālvajāšanu;c) veicinātu likumības uzraudzību un šā lēmuma noteikumu ievērošanu attiecībā uz personas datu apstrādi.2. Indeksā atrodas atsauces uz pagaidu darba datnēm, ko apstrādā Eurojust ietvaros.3. Pildot savus pienākumus saskaņā ar 6. un 7. pantu, Eurojust valstu locekļi var apstrādāt datus attiecībā uz individuālām lietām, pie kurām tie strādā pagaidu darba datnēs. Tie atļauj datu aizsardzības inspektoram un, ja kolēģija vienojas, citiem valstu locekļiem un pilnvarotajiem darbiniekiem piekļūt datnēm, lai varētu piekļūt darba datnēm. Par katru jauno datni, kurā ir personas dati, ziņo datu aizsardzības inspektoram.17. pantsDatu aizsardzības inspektors1. Eurojust ir īpaši iecelts datu aizsardzības inspektors, kas ir personāla loceklis. Tādējādi datu aizsardzības inspektors atrodas tiešā kolēģijas uzraudzībā. Pildot šajā pantā minētos pienākumus, datu aizsardzības inspektors nepilda neviena norādījumus.2. Datu aizsardzības inspektoram galvenokārt ir šādi uzdevumi:a) objektīvā veidā nodrošināt likumību un šā lēmuma noteikumu ievērošanu attiecībā uz personas datu apstrādi;b) nodrošināt, ka personas datu pārsūtīšanas un saņemšanas rakstveida ieraksts, jo īpaši, 19. panta 3. punktā, tiek uzglabāts saskaņā ar noteikumiem, kas jāparedz procesa noteikumos, saskaņā ar 22. pantā noteiktajiem drošības nosacījumiem;c) nodrošināt, ka, saskaņā ar šo lēmumu, datu subjekti pēc to lūguma ir informēti par savām tiesībām.3. Veicot savus uzdevumus, inspektoram ir pieejami visi Eurojust apstrādātie dati un visas Eurojust telpas.4. Ja inspektors uzskata, ka apstrāde nav bijusi atbilstīga šim lēmumam, viņš:a) informē kolēģiju, kas apstiprina, ka ir saņēmusi informāciju;b) ja kolēģija pieņemamā termiņā nav atrisinājusi apstrādes neatbilstības jautājumu, nodod šo jautājumu Apvienotajai uzraudzības iestādei.18. pantsAtļautā piekļūšana personas datiemTikai to valstu locekļiem un to asistentiem, kas minēti 2. panta 2. punktā, kā arī pilnvarotajam Eurojust personālam, lai sasniegtu Eurojust mērķus, var būt pieejami personas dati, ko apstrādā Eurojust.19. pantsTiesības piekļūt personas datiem1. Saskaņā ar šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem, katra persona ir tiesīga piekļūt tiem Eurojust apstrādātajiem personas datiem, kas attiecas uz to.2. Katra persona, kas vēlas izmantot savas tiesības piekļūt datiem, ko glabā Eurojust un kas attiecas uz to, vai kas vēlas, lai tos pārbauda saskaņā ar 20. pantu, attiecīgi bez maksas viņa paša izvēlētā dalībvalstī var iesniegt pieprasījumu iestādei, ko šim nolūkam izraudzījusi minētā dalībvalsts, un minētā iestāde nekavējoties nodod šo jautājumu Eurojust.3. Katras personas tiesības piekļūt personas datiem, kas uz to attiecas, kā arī tiesības prasīt, lai tos pārbauda, ir izmantojamas saskaņā ar tās dalībvalsts likumiem un procedūrām, kurā persona ir iesniegusi pieprasījumu. Tomēr gadījumā, ja Eurojust var noskaidrot, kura valsts iestāde pārsūtīja attiecīgos datus, tad minētā iestāde var prasīt, lai piekļūšanas tiesības tiktu izmantotas saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesību normām.4. Piekļūšanu personas datiem noraida, ja:a) šāda piekļūšana var apdraudēt kādu no Eurojust darbībām;b) šāda piekļūšana var apdraudēt jebkādu attiecīgās valsts izmeklēšanu, kurā piedalās Eurojust;c) šāda piekļūšana var apdraudēt trešo personu tiesības un brīvības.5. Izlemjot piešķirt piekļuves tiesības Eurojust glabātajiem datiem, pienācīgi ņem vērā to personu statusu, kas iesniedz pieprasījumu.6. Tie valstu locekļi, uz kuriem attiecas pieprasījums, izskata to un pieņem lēmumu Eurojust vārdā. Pieprasījumu pilnībā izskata trīs mēnešu laikā no tā saņemšanas. Ja locekļi nepiekrīt, viņi nodod jautājumu izskatīšanai kolēģijā, kas pēc pieprasījuma pieņem lēmumu ar divu trešdaļu balsu vairākumu.7. Ja piekļūšana tiek liegta vai ja prasītāja personas datus Eurojust nav apstrādājis, Eurojust paziņo prasītājam, ka tā ir veikusi pārbaudes, kurās nav ieguvusi informāciju, kas varētu atklāt, vai prasītājs ir vai nav zināms.8. Ja prasītājs nav apmierināts ar atbildi, kas sniegta uz viņa pieprasījumu, viņš var pārsūdzēt minēto lēmumu pirms Apvienotās uzraudzības iestādes. Apvienotā uzraudzības iestāde pārbauda, vai lēmums, ko pieņēmusi Eurojust, atbilst vai neatbilst šim lēmumam.9. Pirms tiek pieņemts lēmums, Eurojust konsultē dalībvalstu kompetentās tiesībaizsardzības iestādes. Pēc tam attiecīgie valstu locekļi tām paziņo lēmuma saturu.20. pantsPersonas datu labošana un dzēšana1. Saskaņā ar 19. panta 3. punktu, katra persona ir tiesīga prasīt, lai Eurojust labo, bloķē vai dzēš datus par viņu, ja minētie dati nav pareizi vai ir nepilnīgi, vai ja to ievade vai uzglabāšana ir pretrunā šim lēmumam.2. Eurojust paziņo prasītājam, ja tā labo, bloķē vai dzēš datus par viņu. Ja prasītājs nav apmierināts ar Eurojust atbildi, viņš var nodot šo jautājumu Apvienotajai uzraudzības iestādei trīsdesmit dienu laikā pēc Eurojust lēmuma saņemšanas.3. Pēc dalībvalsts kompetento iestāžu lūguma un uz to atbildību, valsts loceklis vai valsts korespondents, ja tāds ir, Eurojust, saskaņā ar tās reglamentu, labo vai dzēš Eurojust apstrādātos personas datus, ko pārsūtīja vai reģistrēja minētā dalībvalsts, tās valsts loceklis vai valsts korespondents. Dalībvalstu kompetentās iestādes un Eurojust, tostarp valsts loceklis vai valsts korespondents, ja tāds ir, šajā sakarā nodrošina, ka tiek pildīti 14. panta 2. un 3. punktā un 15. panta 4. punktā noteiktie principi.4. Ja izrādās, ka Eurojust apstrādātie personas dati nav pareizi vai ir nepilnīgi, vai ka to ievade vai uzglabāšana ir pretrunā šim lēmumam, Eurojust bloķē, labo vai dzēš šādus datus.5. Gadījumos, kas minēti 3. un 4. punktā, visiem minēto datu piegādātājiem un adresātiem jāziņo nekavējoties. Saskaņā ar noteikumiem, kas tiem piemērojami, adresāti labo, bloķē vai dzēš šādus datus paši savās sistēmās21. pantsPersonas datu uzglabāšanas ierobežojumi1. Eurojust apstrādātos personas datus Eurojust uzglabā tikai tik ilgi, cik nepieciešams tās mērķu sasniegšanai.2. Eurojust apstrādātos personas datus, kas minēti 14. panta 1. punktā, nedrīkst uzglabāt pēc:a) dienas, kurā ir noslēgta kriminālvajāšana saskaņā ar visu attiecīgo dalībvalstu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas noilguma noteikumiem;b) dienas, kurā noslēdzās pēdējās attiecīgās dalībvalsts tiesas lēmums, pirms izmeklēšanas vai kriminālvajāšanas, kas attaisnoja Eurojust veikto saskaņošanu;c) dienas, kurā Eurojust un attiecīgās dalībvalstis savstarpēji vienojās, ka turpmāk nav nepieciešams, ka Eurojust koordinē izmeklēšanu un kriminālvajāšanu.3. a) 2. punktā minētā glabāšanas laika ievērošana pastāvīgi jāpārskata ar atbilstošas automatizētas apstrādes palīdzību. Tomēr reizi trijos gados pēc to ievadīšanas, ir jāpārskata datu uzglabāšanas nepieciešamība.b) Kad kāds no 2. punktā minētajiem glabāšanas laika termiņiem ir izbeidzies, Eurojust pārskata datu turpmākās uzglabāšanas nepieciešamību, lai tā varētu sasniegt savus mērķus, un, atkāpjoties no 2. punkta, Eurojust var nolemt uzglabāt minētos datus līdz nākamai pārskatīšanai.c) Ja dati ir uzglabāti, atkāpjoties no 2. punkta, atbilstoši b) punktam, reizi trijos gados ir jāpārskata datu uzglabāšanas nepieciešamība.4. Ja pastāv datne, kurā ir neautomatizēti un nestrukturēti dati, tiklīdz ir notecējis pēdējo automatizēto datnes datu uzglabāšanas termiņš, visus datnē esošos dokumentus atdod tai iestādei, kas tos ir atsūtījusi, un visas kopijas iznīcina.5. Ja Eurojust ir koordinējusi izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu, attiecīgie valstu locekļi informē Eurojust un citas attiecīgās dalībvalstis par visiem tiesas lēmumiem, kas attiecas uz lietu, kas ir beigusies, lai, inter alia, varētu piemērot 2. punkta b) apakšpunktu.22. pantsDatu drošība1. Eurojust, ciktāl uz to attiecas Eurojust sūtītie dati, un katra dalībvalsts attiecībā uz personas datu apstrādi saistībā ar šo lēmumu, aizsargā personas datus no nopostīšanas nelaimes gadījumā vai nelikumīgas iznīcināšanas, nejaušas nozaudēšanas vai neatļautas izpaušanas, grozījumiem un piekļūšanas tiem un jebkura cita neatļautas apstrādes veida.2. Procesa noteikumi ietver tehniskos pasākumus un organizatoriskos pasākumus, kas nepieciešami šā lēmuma īstenošanai attiecībā uz datu drošību un, jo īpaši, pasākumus, kas plānoti, lai:a) nepilnvarotām personām aizliegtu piekļuvi tām datu apstrādes iekārtām, ko izmanto personas datu apstrādei;b) nepieļautu to neatļautu nolasīšanu, kopēšanu, sagrozīšanu vai izņemšanu no datu nesējiem;c) liegtu datu nesankcionētu ievadīšanu un noglabāto personas datu pārbaudi, grozīšanu vai dzēšanu;d) liegtu izmantot automatizētas datu apstrādes sistēmas nepilnvarotām personām, izmantojot datu komunikācijas iekārtas;e) nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas izmantot automatizētu datu apstrādes sistēmu, ir pieeja tikai tiem datiem, uz ko attiecas viņu piekļuves tiesības;f) nodrošinātu, ka datu nosūtīšanas dienā ir iespējams pārbaudīt un noteikt, uz kādām iestādēm personas dati tiek nosūtīti;g) nodrošinātu, ka pēc tam ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kuri personas dati ir ievadīti automatizētajā datu apstrādes sistēmā, kā arī ievadīšanas laiku un ievadītāju;h) nepilnvarotām personām aizliegtu personas datu lasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai dzēšanu personas datu nosūtīšanas laikā vai datu nesēja transportēšanas laikā.23. pantsApvienotā uzraudzības iestāde1. Ir izveidota neatkarīga Apvienotā uzraudzības iestāde, lai kopīgi pārraudzītu Eurojust darbības, kas minētas no 14. līdz 22. pantam, un lai nodrošinātu, ka personas datu apstrāde tiek veikta saskaņā ar šo lēmumu. Lai realizētu šos uzdevumus, Apvienotā uzraudzības iestāde ir tiesīga bez ierobežojumiem piekļūt visām datnēm, kurās tiek apstrādāti minētie personas dati. Eurojust sagādā Apvienotajai uzraudzības iestādei visu informāciju no minētajām datnēm, ko tā pieprasa, un palīdz tai uzdevumu veikšanā visos citos veidos.Apvienotās uzraudzības iestādes sanāksmes notiek vismaz vienreiz pusgadā. Apvienotās uzraudzības iestādes sanāksme notiek triju mēnešu laikā pēc pārsūdzības iesniegšanas un to var sasaukt sanāksmes priekšsēdētājs, ja to prasa vismaz divas dalībvalstis.Lai izveidotu Apvienoto uzraudzības iestādi, katra dalībvalsts, rīkojoties saskaņā ar savas valsts tiesību sistēmu, ieceļ tiesnesi, kas nav Eurojust loceklis, vai, ja tās konstitucionālā vai valsts sistēma pieprasa, – personu, kas ieņem kādu no amatiem, kas sniedz tam pietiekamu neatkarību, lai sarakstā iekļautu tiesnešus, kas varētu pārstāvēt Apvienoto uzraudzības iestādi kā locekļi vai īpaši iecelti tiesneši. Šādai iecelšanai amatā jāilgst ne mazāk par astoņpadsmit mēnešiem. Atcelšanu no amata regulē atcelšanas no amata principi, kas piemērojami saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts tiesību aktiem. Iecelšanu amatā un atcelšanu no amata paziņo gan Padomes Ģenerālsekretariātam, gan Eurojust.2. Apvienoto uzraudzības iestādi veido trīs pastāvīgie locekļi un, kā paredzēts 4. punktā, īpaši ieceltie tiesneši.3. Dalībvalsts ieceltais tiesnesis kļūst par pastāvīgo locekli gadu pirms viņa dalībvalsts uzņemas Padomes prezidentūru un paliek pastāvīgais loceklis astoņpadsmit mēnešus.Tās dalībvalsts ieceltais tiesnesis, kura ir Padomes prezidējošā valsts, vada Apvienoto uzraudzības iestādi.4. Ir arī viens vai vairāki īpaši ieceltie tiesneši, bet tikai tādas pārsūdzības izskatīšanas laikā, kas saistīta ar tās dalībvalsts personas datiem, kas šos tiesnešus iecēlusi.5. Apvienotās uzraudzības iestādes sastāvs paliek nemainīgs pārsūdzības procedūras laikā, pat ja pastāvīgie locekļi ir sasnieguši pilnvaru termiņa beigas, ievērojot 3. punktu.6. Katram loceklim un īpaši ieceltajam tiesnesim ir tiesības uz vienu balsi. Ja ir vienāds balsu skaits, izšķirošā ir priekšsēdētāja balss.7. Apvienotā uzraudzības iestāde pārbauda pārsūdzības, kas tai iesniegtas saskaņā ar 19. panta 8. punktu un 20. panta 2. punktu, un veic kontroli saskaņā ar šā panta 1. punkta pirmo daļu. Ja Apvienotā uzraudzības iestāde uzskata, ka lēmums, ko pieņēmusi Eurojust, vai datu apstrāde, ko tā veikusi, nav saderīga ar šo lēmumu, lietu nodod Eurojust, kas pieņem Apvienotās uzraudzības iestādes lēmumu.8. Apvienotās uzraudzības iestādes lēmumi ir galīgi un saistoši Eurojust.9. Saskaņā ar 1. punkta trešo daļu, dalībvalstu ieceltās personas, kuru priekšsēdētājs ir Apvienotās uzraudzības iestādes priekšsēdētājs, pieņem iekšējos procesa noteikumus, ar ko pārsūdzību izskatīšanas nolūkā nosaka iestādes locekļu iecelšanas objektīvos kritērijus.10. Sekretariāta izmaksas sedz no Eurojust budžeta. Apvienotās uzraudzības iestādes sekretariāts ir neatkarīgs, pildot savas funkcijas Eurojust sekretariātā.11. Apvienotās uzraudzības iestādes locekļi ir pakļauti konfidencialitātes saistībām, kas noteiktas 25. pantā.12. Apvienotā uzraudzības iestāde iesniedz Padomei gada pārskatu.24. pantsAtbildība par neatļautu vai nepareizu datu apstrādi1. Eurojust, atbilstoši tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā atrodas tās mītne, ir atbildīga par visiem personai nodarītajiem zaudējumiem, kas radušies no neatļautas vai nepareizas datu apstrādes, ko tā veikusi.2. Sūdzības par Eurojust, ievērojot 1. punktā minēto atbildību, uzklausa tās dalībvalsts tiesas, kurā atrodas tās mītne.3. Katra dalībvalsts ir atbildīga, atbilstoši tās dalībvalsts tiesību aktiem, par visiem personai nodarītajiem zaudējumiem, kas radušies, tai veicot datu apstrādi, kas nav atļauta vai ir nepareiza un šie dati ir nosūtīti Eurojust.25. pantsKonfidencialitāte1. Valstu locekļus un to asistentus, kas minēti 2. panta 2. punktā, Eurojust personālu un valstu korespondentus, ja tādi ir, un datu aizsardzības inspektoru saista konfidencialitātes saistības, neskarot 9. panta 1. punktu.2. Konfidencialitātes saistības attiecas uz visām personām un visām instancēm, ko aicina sadarboties ar Eurojust.3. Konfidencialitātes saistības paliek spēkā pēc atcelšanas no amata, atbrīvošanas no darba vai pēc 1. un 2. punktā minēto personu darbību izbeigšanas.4. Neskarot 9. panta 1. punktu, konfidencialitātes saistības ir attiecināmas uz visu informāciju, ko saņem Eurojust.26. pantsPartneru attiecības1. Eurojust izveido un uztur ciešu sadarbību ar Eiropolu, ciktāl tas ir būtiski Eurojust uzdevumu veikšanai un tās mērķu sasniegšanai, ņemot vērā nepieciešamību izvairīties no darbību dublēšanas. Šādas sadarbības būtiskos elementus nosaka nolīgumā, ko, apspriedusies ar Apvienoto uzraudzības iestādi par datu aizsardzības noteikumiem, apstiprina Padome.2. Eurojust uztur konfidenciālas, uz pārrunām un komplementaritāti balstītas attiecības ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu, jo īpaši starp valsts locekli, tās pašas dalībvalsts kontaktpersonām un valsts korespondentu, ja tāds ir. Lai nodrošinātu efektīvu sadarbību, veic šādus pasākumus:a) saskaņā ar Vienotās rīcības 98/428/TI 8. pantu, Eurojust ir pieejama centralizēta informācija no Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla, kā arī sakaru tīkls, kas izveidots saskaņā ar minētās Vienotās rīcības 10. pantu;b) atkāpjoties no Vienotās rīcības 98/428/TI 9. panta 3. punkta, Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla sekretariāts ir daļa no Eurojust sekretariāta. Tas darbojas kā atsevišķa un autonoma vienība. Tas spēj tuvoties Eurojust resursiem, kas ir nepieciešami Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla uzdevumu veikšanai. Noteikumi, kas attiecas uz Eurojust personālu, attiecas uz Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla sekretariāta personālu, ja ir saderība ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla sekretariāta darbības neatkarību;c) Eurojust valstu locekļi var apmeklēt Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla sanāksmes pēc Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla uzaicinājuma. Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpersonas var uzaicināt apmeklēt Eurojust sanāksmes, katru gadījumu izskatot atsevišķi.3. Eurojust izveido un uztur ciešu sadarbību ar OLAF. Tālab OLAF var veicināt Eurojust darbu, koordinējot izmeklēšanu un kriminālvajāšanas procedūras attiecībā uz Kopienu finansiālo interešu aizsardzību, vai nu pēc Eurojust iniciatīvas, vai pēc OLAF pieprasījuma, ja attiecīgās kompetentās valsts iestādes neiebilst pret šādu līdzdalību.4. Nolūkā saņemt un nosūtīt informāciju starp Eurojust un OLAF, un, neskarot 9. pantu, dalībvalstis nodrošina, ka Eurojust valstu locekļi ir uzskatāmi par dalībvalstu kompetentajām iestādēm vienīgi šajā Regulā (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulā (Euratom) Nr. 1074/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) [9]. Informācijas apmaiņa starp OLAF un valstu locekļiem neskar to informāciju, kas saskaņā ar šiem noteikumiem sniedzama citām kompetentajām iestādēm.5. Lai sasniegtu savus mērķus, Eurojust var izveidot kontaktus un apmainīties ar pieredzi, kas nav operatīva rakstura, ar citām iestādēm, jo īpaši ar starptautiskajām organizācijām.6. Eurojust var katrā atsevišķā gadījumā sadarboties ar dalībvalstu tiesnešiem koordinatoriem, kā noteikts Padomes Vienotajā rīcībā 96/277/TI (1996. gada 22. aprīlis) par tiesnešu koordinatoru apmaiņas kārtību, kas paredzēta, lai uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību Eiropas Savienības dalībvalstu starpā [10].27. pantsInformācijas apmaiņa ar partneriem1. Saskaņā ar šo lēmumu, ar visu tās uzdevumu izpildei nepieciešamo informāciju Eurojust var apmainīties ar:a) iestādēm, kas ir kompetentas atbilstīgi noteikumiem, kas pieņemti Līgumu ietvaros;b) starptautiskām organizācijām un iestādēm;c) trešo valstu iestādēm, kas ir kompetentas attiecībā uz izmeklēšanu un kriminālvajāšanu.2. Pirms Eurojust apmainās ar jebkādu informāciju ar organizācijām, kas minētas 1. punkta b) un c) apakšpunktā, tas dalībvalsts loceklis, kas ir iesniedzis informāciju, piekrīt minētās informācijas pārsūtīšanai. Attiecīgos gadījumos valsts loceklis konsultē dalībvalstu kompetentās iestādes.3. Eurojust var noslēgt Padomes apstiprinātos sadarbības nolīgumus ar trešām valstīm un organizācijām, kas minētas 1. punktā. Šādos nolīgumos jo īpaši var būt ietverti noteikumi par Eurojust sadarbības koordinatoru vai tiesnešu koordinatoru komandējumu pasākumiem. Šādos nolīgumos var būt ietverti arī noteikumi par personas datu apmaiņu. Tādā gadījumā Apvienoto uzraudzības iestādi konsultē Eurojust.Lai atrisinātu steidzamas lietas, Eurojust var sadarboties arī ar organizācijām, kas minētas 1. punkta b) un c) apakšpunktā, neslēdzot nolīgumu ar tām, ar nosacījumu, ka šāda sadarbība neparedz, ka Eurojust pārraida personas datus uz organizācijām.4. Neskarot 3. punktu, Eirojust veiktā personas datu pārraide uz organizācijām, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā un uz tādām trešo valstu iestādēm, kas minētas 1. punkta c) apakšpunktā un kas nav ietvertas Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvencijas darbības jomā, var tikt realizēta tikai tad, kad ir nodrošināts pienācīgs datu aizsardzības līmenis.5. Par jebkāda turpmāko kļūdu vai būtiskas kļūdas iespējamību no trešo valstu vai to organizāciju puses, kas minētas 1. punkta b) un c) apakšpunktā, attiecībā uz atbilstību 4. punktā minētajiem noteikumiem Eirojust nekavējoties ziņo Apvienotajai uzraudzības iestādei un attiecīgajām dalībvalstīm. Apvienotā uzraudzības iestāde var aizkavēt turpmāku personas datu apmaiņu ar attiecīgajām organizācijām, līdz nodrošināti atbilstīgi aizsardzības līdzekļi.6. Tomēr, ja 3. un 4. punktā minētie noteikumi nav izpildīti, valsts loceklis, rīkojoties saskaņā ar savas valsts kompetenci, izņēmuma kārtā un vienīgi ar mērķi veikt steidzamus pasākumus, lai darbotos pret nenovēršamām, nopietnām briesmām, kas apdraud personu vai sabiedrības drošību, var veikt tādas informācijas apmaiņu, kurā ietverti personas dati. Valsts loceklis ir atbildīgs par paziņojuma atļaušanas likumību. Valsts loceklis glabā datu paziņojumus, kā arī šādu paziņojumu pamatojumu. Datu paziņošanu atļauj tikai tad, ja saņēmējs apņemas datus izmantot tikai tādiem mērķiem, kādiem tie tika darīti zināmi.28. pantsOrganizēšana un darbība1. Kolēģija ir atbildīga par Eurojust organizēšanu un darbību.2. Kolēģija ievēl priekšsēdētāju no valstu locekļu vidus un, ja uzskata par vajadzīgu, var ievēlēt ne vairāk par diviem priekšsēdētāja vietniekiem. Vēlēšanu rezultātus iesniedz Padomei apstiprināšanai.3. Priekšsēdētājs izpilda savus pienākumus kolēģijas vārdā un ar tās pilnvarojumu vada savu darbu, un katru dienu pārrauga administratīvo vadību, ko nodrošina administratīvais direktors. Procesa noteikumos norāda tos gadījumus, kuros administratīvā direktora lēmumiem vai rīcībai nepieciešama iepriekšēja atļauja vai ziņojums kolēģijai.4. Priekšsēdētāja pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Viņu vienreiz var ievēlēt atkārtoti. Visu priekšsēdētāja vietnieku pilnvaru termiņu nosaka procesa noteikumi.5. Sekretariāts, ko vada administratīvais direktors, palīdz Eurojust.6. Eurojust pār savu personālu īsteno pilnvaras, kas nodotas iestādei, kas kompetenta iecelt amatā. Kolēģija pieņem atbilstošus šā punkta izpildes noteikumus saskaņā ar procesa noteikumiem.29. pantsAdministratīvais direktors1. Eurojust administratīvo direktoru vienbalsīgi ieceļ kolēģija. Kolēģija izveido atlases komisiju, kas pēc uzaicinājuma iesniegt pieteikumus izveido tādu kandidātu sarakstu, no kuriem kolēģija izvēlas administratīvo direktoru.2. Administratīvā direktora pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pilnvaru termiņš ir pagarināms.3. Administratīvais direktors ir pakļauts noteikumiem un regulām, kas piemērojamas Eiropas Kopienu ierēdņiem un citiem darbiniekiem.4. Administratīvais direktors strādā kolēģijas un tās priekšsēdētāja pakļautībā, saskaņā ar 28. panta 3. punktu. Kolēģija var atbrīvot viņu no amata ar divu trešdaļu balsu vairākumu.5. Administratīvais direktors priekšsēdētāja uzraudzībā ir atbildīgs par Eurojust ikdienas administratīvo vadību un personāla vadību.30. pantsPersonāls1. Eurojust personāls ir pakļauts noteikumiem un regulām, kas piemērojamas Eiropas Kopienu ierēdņiem un citiem darbiniekiem, jo īpaši attiecībā uz to pieņemšanu darbā un statusu.2. Eurojust personāls sastāv no darbiniekiem, kas pieņemti darbā saskaņā ar noteikumiem un regulām, kas minētas 1. punktā, ņemot vērā visus Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 27. pantā minētos kritērijus, kas noteikti Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 [11], tostarp viņu ģeogrāfisko sadalījumu. Viņiem ir pastāvīgu darbinieku, pagaidu darbinieku vai vietējo darbinieku statuss. Pēc administratīvā direktora lūguma un, kolēģijas vārdā vienojoties ar priekšsēdētāju, Kopienas iestādes var norīkot Kopienas amatpersonas darbā uz Eurojust kā pagaidu darbiniekus. Dalībvalstis var norīkot valstu ekspertus darbā uz Eurojust. Kas attiecas uz pēdējo gadījumu, kolēģija pieņem nepieciešamo izpildes režīmu.3. Personāls veic savus uzdevumus kolēģijas pakļautībā, paturot prātā Eurojust mērķus un pilnvaras, nemeklējot un nepieņemot norādījumus ne no vienas valdības, iestādes, organizācijas vai personas, kas neietilpst Eurojust.31. pantsPalīdzība tulkojot mutiski un rakstiski1. Savienības oficiālo valodu lietojums ir attiecināms uz Eurojust tiesas procesiem.2. Padomes gada pārskatu, kas minēts 32. panta 1. punkta otrajā daļā, sastāda Savienības iestāžu oficiālajās valodās.32. pantsInformācija Eiropas Parlamentam un Padomei1. Priekšsēdētājs katru gadu kolēģijas vārdā Padomei rakstveidā ziņo par Eurojust darbībām un vadību, tostarp budžeta vadību.Šajā sakarā kolēģija sagatavo gada pārskatu par Eurojust darbībām un par visām kriminālās politikas problēmām Kopienā, kas ir uzmanības centrā Eurojust darbību rezultātā. Minētajā pārskatā Eurojust var izteikt priekšlikumus, lai uzlabotu tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.Priekšsēdētājs iesniedz arī visus ziņojumus, kā arī visu to informāciju par Eurojust darbību, ko no viņa var prasīt Padome.2. Katru gadu Padomes prezidentvalsts Eiropas Parlamentam nosūta ziņojumu par Eurojust paveikto darbu un par Apvienotās uzraudzības iestādes darbībām.33. pantsFinansējums1. Šā lēmuma 2. panta 2. punktā minēto valstu locekļu un palīgu algas un atalgojumu sedz to izcelsmes dalībvalsts.2. Ja valstu locekļi rīkojas saskaņā ar Eurojust uzdevumiem, attiecīgie izdevumi ir uzskatāmi par darbības izdevumiem Līguma 41. panta 3. punkta nozīmē.34. pantsBudžets1. Prognozes veic, ņemot vērā visus Eurojust ikgadējos finanšu ieņēmumus un izdevumus, kas atbilst kalendārajam gadam. Ieņēmumus un izdevumus reģistrē budžetā, kur iekļauj štata plānu, ko iesniedz tai budžeta lēmējinstitūcijai, kas ir kompetenta attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu. Štata plānu veido pastāvīga vai pagaidu rakstura amats un atsauce uz darbā norīkotajiem valstu ekspertiem, un tajā ir norādīts attiecīgā finanšu gada Eurojust algoto darbinieku skaits, pakāpe un kategorija.2. Ieņēmumus un izdevumus līdzsvaro Eurojust budžetā.3. Neskarot citus resursus, Eurojust ieņēmumos var ietvert subsīdiju, ko reģistrē Eiropas Savienības vispārējā budžetā.4. Eurojust izdevumos, cita starpā, ietver izdevumus, kas attiecas uz tulkiem un tulkotājiem, izdevumus par drošību, administratīvos un infrastruktūras izdevumus, darbības izmaksas un īres maksu, Eurojust locekļu un tās personāla ceļa izdevumus, kas izriet no līgumiem ar trešām personām.35. pantsBudžeta sastādīšana1. Katru gadu administratīvais direktors sastāda Eurojust provizorisko budžeta projektu, kas aptver nākamā finanšu gada izdevumus. Šo provizorisko budžeta projektu viņš iesniedz kolēģijai.2. Ne vēlāk kā katra gada 1. martā kolēģija pieņem nākamā gada budžeta projektu un iesniedz to Komisijai.3. Pamatojoties uz minēto budžeta projektu, Komisija budžeta procedūras ietvaros izsaka priekšlikumu noteikt Eurojust budžeta ikgadējo subsīdiju.4. Pamatojoties uz ikgadējo subsīdiju, ko šādi nosaka budžeta lēmējinstitūcija, kas ir kompetenta par Eiropas Savienības vispārējo budžetu, kolēģija pieņem Eurojust budžetu katra finanšu gada sākumā un pielāgo to dažādām iemaksām, kas iemaksātas Eurojust, kā arī līdzekļiem, kas iegūti no citiem avotiem.36. pantsBudžeta izpilde1. Administratīvais direktors kā kredītrīkotājs izpilda Eurojust budžetu. Viņš paziņo kolēģijai par budžeta izpildi.Ne vēlāk kā katra gada 31. martā priekšsēdētājs ar administratīvā direktora palīdzību iesniedz Eiropas Parlamentam, Revīzijas palātai un Komisijai detalizētu iepriekšējā finanšu gada visu ieņēmumu un izdevumu pārskatus. Revīzijas palāta izskata šos pārskatus saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 248. pantu.2. Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma atbrīvo Eurojust no atbildības attiecībā uz budžeta izpildi pirms n + 2 gada 30. aprīļa.37. pantsBudžetam piemērojamā Finanšu regulaEurojust budžetam piemērojamo Finanšu regulu vienprātīgi pieņem kolēģija pēc atzinumu saņemšanas no Komisijas un Revīzijas palātas, saskaņā ar 142. pantu Finanšu regulā, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [12].38. pantsRevīzija1. Saistību un maksājumu revīziju attiecībā uz visiem izdevumiem, kā arī visu Eurojust ieņēmumu noteikšanu un iekasēšanu veic kolēģijas iecelts finanšu kontrolieris.2. Kolēģija ieceļ iekšējo revidentu, kas saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem jo īpaši ir atbildīgs par apliecinājuma nodrošināšanu attiecībā uz sistēmas pareizu darbību un budžeta izpildes procedūrām. Iekšējais revidents nedrīkst būt ne kredītrīkotājs, ne grāmatvedis. Kolēģija var lūgt Komisijas iekšējam revidentam veikt šos pienākumus.3. Revidents sniedz savus atzinumus un ieteikumus Eurojust, kā arī iesniedz Komisijai ziņojuma kopiju. Eurojust, ņemot vērā revidenta ziņojumu, veic vajadzīgos pasākumus, atbildot uz šiem ieteikumiem.4. Regulā (EK) Nr. 1073/1999 izklāstītos noteikumus piemēro attiecībā uz Eurojust. Kolēģija pieņem nepieciešamos izpildes pasākumus.39. pantsPiekļuve dokumentiemPamatojoties uz administratīvā direktora priekšlikumu, kolēģija pieņem piekļuves noteikumus attiecībā uz Eurojust dokumentiem, ņemot vērā principus un ierobežojumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001 gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem [13].40. pantsTeritoriālā piemērošanaŠis lēmums attiecas uz Gibraltāru, ko pārstāv Apvienotās Karalistes loceklis.41. pantsPārejas noteikumi1. Tiesu iestāžu sadarbības pagaidu iestādes valstu locekļi, ko iecēlušas dalībvalstis saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/799/TI (2000. gada 14. decembris), ar ko izveido Tiesu iestāžu sadarbības pagaidu iestādi [14], saskaņā ar šā lēmuma 2. pantu, uzņemas Eurojust locekļa lomu, līdz attiecīgās dalībvalsts loceklis tiek galīgi iecelts, bet ne ilgāk kā līdz otrā mēneša beigām, kad spēkā stājies šis lēmums un kad minēto valstu locekļu funkcijas zaudē spēku.Pagaidu vienības valstu locekļiem kā tādiem saskaņā ar šo lēmumu ir visas valstu locekļu pilnvaras.Valsts locekļa galīgā iecelšana amatā stājas spēkā dienā, kad šim nolūkam to noteikusi dalībvalsts, nosūtot ziņojumu Padomes Ģenerālsekretariātam pa oficiālo pastu.2. Trīs mēnešu laikā pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dalībvalsts var paziņot, ka līdz dienai, kas noteikta 42. pantā, minētais neattieksies uz atsevišķiem pantiem, jo īpaši uz 9. un 13. pantu, pamatojoties uz to, ka šāda piemērošana nav saderīga ar dalībvalsts tiesību aktiem. Padomes Ģenerālsekretariāts informē dalībvalstis un Komisiju par visām šādām deklarācijām.3. Kamēr Padome nav apstiprinājusi Eurojust procesa noteikumus, kolēģija pieņem visus savus lēmumus ar divu trešdaļu balsu vairākumu, ja vien šis lēmums neparedz vienprātīgu lēmumu.4. Dalībvalstis nodrošina, ka līdz Eurojust pastāvīgai izveidei tiek veikti visi nepieciešamie pasākumi, lai garantētu, ka visas lietas, ko izskata Tiesu iestāžu sadarbības pagaidu iestāde, jo īpaši saistībā ar izmeklēšanas un kriminālvajāšanas koordinēšanu, turpmāk efektīvi var izskatīt valstu locekļi. Valstu locekļi vismaz seko vienādiem mērķiem un veic tās pašas funkcijas, ko Tiesu iestāžu sadarbības pagaidu iestāde.42. pantsPārņemšanaVajadzības gadījumā dalībvalstis nodrošina savas valsts tiesību aktu atbilstību šim lēmumam tiklīdz iespējams un ne vēlāk par 2003. gada 6. septembri.43. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī, neskarot 41. pantu. Minētajā dienā Tiesu iestāžu sadarbības pagaidu iestāde beidz pastāvēt.Briselē, 2002. gada 28. februārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsA. Acebes Paniagua[1] OV C 206, 20.10.1998., 1. lpp., unOV C 243, 24.8.2000., 15. lpp.[2] OV C 34 E, 7.2.2002., 347. lpp. un atzinums, kas piegādāts 2001. gada 29. novembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.[4] OV C 197, 12.7.2000., 3. lpp.[5] OV C 326, 26.11.2001., 2. lpp.[6] OV C 316, 27.11.1995., 1. lpp.[7] OV L 191, 7.7.1998., 4. lpp.[8] OV L 351, 29.12.1998., 1. lpp.[9] OV L 136, 31.5.1999., 8. lpp.[10] OV L 105, 27.4.1996., 1. lpp.[11] OV L 56, 4.3.1968. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, EOTK, Euratom) Nr. 2581/2001 (OV L 345, 29.12.2001., 1. lpp.).[12] OV L 356, 31.12.1977., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, EOTK, Euratom) Nr. 762/2001 (OV L 111, 20.4.2001., 1. lpp.)[13] OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.[14] OV L 324, 21.12.2000., 2. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (2015. gada 4. septembris), ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu

text:
               8.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 295/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2015. gada 4. septembris),
   ar ko pieņem Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu
   (2015/C 295/03)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. panta 3. punktu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija 2015. gada 25. jūnijā iesniedza priekšlikumu, kurā iekļauts Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projekts (1),

               (2)

               Komisija 2015. gada 26. jūnijā iesniedza 2016. gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstuli Nr. 1 (2),

               (3)

               Padome izskatīja Komisijas priekšlikumu, lai ieņemtu nostāju, kas attiecībā uz ieņēmumiem atbilstu Padomes Lēmumam 2007/436/EK, Euratom (2007. gada 7. jūnijs) par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (3) un attiecībā uz izdevumiem atbilstu Padomes Regulai (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Padome 2015. gada 4. septembrī pieņēma Padomes nostāju par Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu.
   Visu tekstu informācijai vai lejupielādei var apskatīt Padomes tīmekļa vietnē: http://www.consilium.europa.eu/

      Briselē, 2015. gada 4. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. ASSELBORN

      (1)  COM(2015) 300 final.

      (2)  COM(2015) 317 final.

      (3)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

      (4)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.


title: Padomes lēmums (1982. gada 14. jūnijs) Kopienas vārdā akceptēt Muitas sadarbības padomes ieteikumu par tehnisko sadarbību muitas lietās

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31982D0456

Oficiālais Vēstnesis L 204 , 12/07/1982 Lpp. 0025 - 0026 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 2 Sējums 3 Lpp. 0127  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 2 Sējums 3 Lpp. 0127  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 02 Sējums 9 Lpp. 0095  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 02 Sējums 9 Lpp. 0095

		Padomes lēmums(1982. gada 14. jūnijs)Kopienas vārdā akceptēt Muitas sadarbības padomes ieteikumu par tehnisko sadarbību muitas lietās(82/456/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā Muitas sadarbības padomes ieteikumu par tehnisko sadarbību muitas lietās Kopiena var akceptēt, nosakot tā tūlītēju stāšanos spēkā;tā kā, lai ievērotu ar muitas ūniju saistītās īpašās prasības, būtu jānosaka minētā ieteikuma īstenošanas metode,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsKopienas vārdā tiek akceptēts Muitas sadarbības padomes 1981. gada 18. jūnija ieteikums par tehnisko sadarbību muitas lietās, nosakot tā tūlītēju stāšanos spēkā un šādu piemērošanas metodi:ieteikumā paredzēto tehnisko sadarbību Eiropas Ekonomikas kopiena iekļauj pārējās Kopienas vai dalībvalstu darbībās, ņemot vērā to, ka Eiropas Ekonomikas kopienas iestādēm nav savas muitas skolas.Ieteikuma teksts ir pievienots lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs nosaka, kura persona ir pilnvarota informēt Muitas sadarbības padomes Ģenerālsekretariātu par to, ka Kopiena akceptē šo ieteikumu, nosakot tā tūlītēju stāšanos spēkā, kā arī par šā lēmuma 1. pantā minēto ieteikuma īstenošanas metodi.Luksemburgā, 1982. gada 14. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. de Keersmaeker--------------------------------------------------MUITAS SADARBĪBAS PADOMES(1981. GADA 18. JŪNIJS)IETEIKUMS PAR TEHNISKO SADARBĪBU MUITAS LIETĀSMUITAS SADARBĪBAS PADOME,ņemot vērā Muitas sadarbības padomes dibināšanas konvencijas vispārīgos mērķus, un jo īpaši tās III panta noteikumus par pasākumiem, ar kuriem panākama muitas lietu iespējami lielāka saskaņotība un vienādība,atsaucoties uz debatēm Padomes 49./50. sesijā (1977. gadā) Nairobi, kurā Padome apliecināja, ka tai būtu aktīvāk jāveicina visu attīstīto un jaunattīstības valstu tehniskā sadarbība un jāpaplašina tās vispārīgā tehniskās sadarbības politika,atzīmējot, ka starptautiskās tirdzniecības pastāvīga pieauguma apstākļiem nemitīgi jāpielāgo arī muitas darba metodes,atzīmējot to, ka ar Padomes gādību ir noslēgtas daudzas starptautiskas muitas konvencijas, tomēr, lai atvieglinātu starptautisko tirdzniecību, ir vajadzīgi vēl citi pasākumi bez tiem, kas veicinātu jaunu pušu pievienošanos vai konvenciju ratifikāciju,ņemot vērā panākumus muitas jautājumu risināšanā, kas gūti, attīstot sadarbību ar citām valstiskām un nevalstiskām starptautiskām organizācijām,pārliecībā, ka tehniskās sadarbības sekmēšana ir arī starptautiskās tirdzniecības interesēs,pārliecībā, ka muitas darbinieku pienācīga izglītošana ir viens no starptautiskās tirdzniecības un tūrisma labas norises priekšnoteikumiem,vēlēdamās, lai tās Sekretariāts turpinātu:1) sadarbību ar dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras to vēlas, rīkojot divpusējus vai daudzpusējus seminārus, mācības un simpozijus par muitas jautājumiem, jo īpaši saistībā ar Padomes pārzinātajām konvencijām un citiem starptautiskiem dokumentiem;2) sadarbību ar reģionālām un starptautiskām organizācijām, rīkojot reģionālus un starpreģionālus seminārus par muitas jautājumiem,IESAKAvalstīm neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav Padomes dalībvalstis, un muitas ūnijām vai ekonomikas savienībām:1) sagādāt iespēju uzņemt praktikantus un uzņemt vai norīkot muitas speciālistus un lektorus vai rīkot to apmaiņas, šiem nolūkiem pēc iespējas izmantojot Padomes kanālus;2) apsvērt citu muitas pārvaldes iestāžu ierēdņu uzņemšanu savās muitas skolās piemērotos gadījumos un atbilstīgi iespējām;3) rīkot seminārus, kursus vai simpozijus par valsts un starptautiskiem muitas normatīvajiem aktiem un to piemērošanu, kuros var piedalīties citu valstu dalībnieki vai kuri tiem domāti;4) pārdomāt, kā vēl labāk sekmēt darbības, kuru mērķis ir paplašināt tehnisko sadarbību muitas lietās,LŪDZvalstis neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav Padomes dalībvalstis, un muitas ūnijas vai ekonomikas savienības, kuras akceptē šo ieteikumu, paziņot ģenerālsekretāram par ieteikuma akceptēšanu, par dienu, no kuras to piemēro, un par piemērošanas nosacījumiem. Ģenerālsekretārs šo informāciju nodos šo valstu un ūniju vai savienību muitas pārvaldes iestādēm.--------------------------------------------------