title: 2007/725/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums BiH/12/2007 ( 2007. gada 25. septembris ), ar ko ieceļ ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā

text:
               10.11.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 293/9

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS BiH/12/2007
   (2007. gada 25. septembris),
   ar ko ieceļ ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā
   (2007/725/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (1) un jo īpaši tās 6. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja un NATO ģenerālsekretāra vēstuļu apmaiņā attiecīgi 2004. gada 28. septembrī un 2004. gada 8. oktobrī Ziemeļatlantijas Padome ir piekritusi atļaut Apvienoto spēku štāba Neapolē priekšnieku iecelt par ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju.

               (2)

               ES operācijas komandieris ir ieteicis iecelt Apvienoto spēku štāba Neapolē priekšnieku ģenerālleitnantu Eduardo ZAMARRIPA par ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.

               (3)

               ES Militārā komiteja ir atbalstījusi minēto ieteikumu.

               (4)

               Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2004/570/KĀDP 6. pantu pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) veikt ES militārās operācijas politisku un stratēģisku vadību.

               (5)

               Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, kas saistīti ar aizsardzību.

               (6)

               Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē 2002. gada 12. un 13. decembrī tika pieņemta deklarācija, kurā paziņoja, ka “Berlīne plus” mehānisms un tā īstenošana attieksies vienīgi uz tām ES dalībvalstīm, kuras ir vai nu NATO dalībvalstis, vai arī programmas “Partnerattiecības mieram” locekles un kuras attiecīgi noslēgušas divpusējus drošības līgumus ar NATO,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo ģenerālleitnants Eduardo ZAMARRIPA tiek iecelts par ES pavēlniecības apakšvienības Neapolē vadītāju Eiropas Savienības militārajai operācijai Bosnijā un Hercegovinā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2007. gada 25. septembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         C. DURRANT PAIS

      (1)  OV L 252, 28.7.2004., 10. lpp.


title: 2007/259/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 16. aprīlis ), ar ko paredz makrofinansiālu palīdzību Moldovai

text:
               28.4.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 111/69

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 16. aprīlis),
   ar ko paredz makrofinansiālu palīdzību Moldovai
   (2007/259/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 308. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
   tā kā:

               (1)

               Moldovas iestādes ir apņēmušās stabilizēt ekonomiku un veikt strukturālas reformas, ko atbalsta Starptautiskais Valūtas fonds (SVF), ar kuru saskaņā ar nabadzības samazināšanas un izaugsmes mehānismu noslēgta trīs gadu vienošanās, kas apstiprināta 2006. gada 5. maijā. Parīzes kluba kreditori 2006. gada 12. maijā vienojās par Moldovas divpusējā oficiālā parāda pārstrukturēšanu saskaņā ar Hjūstonas noteikumiem.

               (2)

               Moldovas iestādes 2004. gada maijā pieņēma Ekonomiskās izaugsmes un nabadzības mazināšanas stratēģijas dokumentu, kurā noteiktas vidēja termiņa prioritātes valdības pasākumiem.

               (3)

               Moldova, no vienas puses, un Eiropas Kopienas un to dalībvalstis, no otras puses, ir parakstījušas Partnerības un sadarbības nolīgumu (2), kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā.

               (4)

               Moldovas un Eiropas Savienības attiecību attīstību nosaka Eiropas Kaimiņattiecību politika, un paredzams, ka tas novedīs pie dziļākas ekonomiskās integrācijas. ES un Moldova ir vienojušās par Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu, kurā apzinātas ES un Moldovas attiecību un attiecīgās politikas īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes.

               (5)

               Moldovai ir ievērojamas finansiālas vajadzības, kas radušās tās finansiālā stāvokļa būtiskas pasliktināšanās dēļ.

               (6)

               Moldovas iestādes ir lūgušas finansiālu palīdzību ar priekšrocību noteikumiem Kopienām, starptautiskajām finanšu iestādēm un citiem divpusējiem finansētājiem. Neraugoties uz finansējumu, kas saņemts no SFV un Pasaules Bankas, ir izveidojies ievērojams finanšu deficīts, kas jāsedz, lai uzlabotu valsts maksājumu bilanci, stiprinātu valsts rezervju stāvokli un atbalstītu politikas mērķus saistībā ar iestāžu centieniem īstenot reformas.

               (7)

               Moldova ir tiesīga saņemt aizdevumus un dotācijas no Pasaules Bankas un SVF ar ļoti izdevīgiem noteikumiem.

               (8)

               Šādos apstākļos Moldovai būtu jāpiešķir Kopienas makrofinansiālā palīdzība dotācijas veidā; tas būtu vispiemērotākais pasākums, lai palīdzētu Moldovai šajā ļoti sarežģītajā situācijā.

               (9)

               Lai nodrošinātu Kopienas finansiālo interešu efektīvu aizsardzību saistībā ar šo makrofinansiālo palīdzību, vajadzīgs paredzēt atbilstīgus Moldovas pasākumus, kas ir saistīti ar krāpšanas, korupcijas un citu šo palīdzību ietekmējošu nelikumību novēršanu un apkarošanu. Būtu jāparedz arī Komisijas veikti kontroles pasākumi un Revīzijas palātas veiktas revīzijas.

               (10)

               Kopienas makrofinansiālās palīdzības sniegšana neskar budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras.

               (11)

               Kopienas makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Kopiena dara pieejamu Moldovai makrofinansiālo palīdzību dotācijas veidā līdz EUR 45 000 000 apjomā, lai atbalstītu Moldovas maksājumu bilanci un mazinātu finansiālos ierobežojumus, kas saistīti ar valdības ekonomiskās programmas īstenošanu.
   2.   Kopienas makrofinansiālo palīdzību pārvalda Komisija, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju un saskaņā ar nolīgumiem vai vienošanām starp Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un Moldovu.
   3.   Kopienas makrofinansiālā palīdzība ir pieejama divus gadus, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tomēr atkarībā no apstākļiem Komisija pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju var nolemt pagarināt pieejamības periodu maksimāli par vienu gadu.
   2. pants
   1.   Ar šo Komisija tiek pilnvarota pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju vienoties ar Moldovas iestādēm par ekonomikas politikas un finanšu nosacījumiem makrofinansiālajai palīdzībai, kuri jānosaka saprašanās memorandā un dotācijas nolīgumā. Šie nosacījumi atbilst 1. panta 2. punktā minētajiem nolīgumiem vai vienošanām.
   2.   Kopienas makrofinansiālās palīdzības īstenošanas laikā Komisija uzrauga to Moldovas finanšu režīmu, administratīvo procedūru, kā arī iekšējo un ārējo kontroles mehānismu stabilitāti, kas ir svarīgi palīdzībai.
   3.   Komisija sadarbībā ar Ekonomikas un finanšu komiteju un koordinācijā ar SVF regulāri pārbauda, vai ekonomikas politika Moldovā sader ar palīdzības mērķiem un vai saskaņotā ekonomikas politika un finanšu nosacījumi tiek pildīti apmierinoši.
   3. pants
   1.   Komisija Kopienas makrofinansiālo palīdzību dara pieejamu Moldovai trijās daļās.
   2.   Pirmo daļu izsniedz, pamatojoties uz SVF atbalstītās ekonomikas programmas apmierinošu īstenošanu saskaņā ar nabadzības mazināšanas un izaugsmes mehānismu un ES un Moldovas Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu.
   3.   Otro un trešo daļu arī izsniedz, pamatojoties uz SVF atbalstītās ekonomikas programmas apmierinošu īstenošanu saskaņā ar nabadzības mazināšanas un izaugsmes mehānismu un ES un Moldovas Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānu, kā arī pamatojoties uz jebkuriem citiem ar Komisiju saskaņotiem pasākumiem, kā izklāstīts 2. panta 1. punktā, un ne ātrāk kā trīs mēnešus pēc iepriekšējās daļas izsniegšanas.
   4.   Līdzekļus maksā Moldovas Valsts bankai. Līdzekļu gala saņēmējs būs Moldovas Finanšu ministrija.
   4. pants
   Kopienas makrofinansiālās palīdzības īstenošana tiek īstenota saskaņā ar noteikumiem Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un tās īstenošanas noteikumiem. Konkrēti, saprašanās memorandā un dotācijas nolīgumā ar Moldovas iestādēm, paredz atbilstīgus Moldovas pasākumus saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citu šo palīdzību ietekmējošu nelikumību novēršanu un apkarošanu. Tajā paredz arī Komisijas, tostarp Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai veiktus kontroles pasākumus ar tiesībām veikt pārbaudes un apskates uz vietas, kā arī Revīzijas palātas veiktas revīzijas, kas attiecīgā gadījumā jāveic uz vietas.
   5. pants
   Komisija ik gadus līdz 31. augustam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, tostarp izvērtējumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā. Ziņojumā norāda saistību starp 2. panta 1. punktā minētajiem politikas nosacījumiem, Moldovas notiekošo ekonomikas un fiskālo darbību un Komisijas lēmumu izsniegt palīdzības daļas.
   6. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2007. gada 16. aprīlī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         H. SEEHOFER

      (1)  Atzinums sniegts 2007. gada 14. februārī (Oficiālajā Vēstnesī nav vēl publicēts).

      (2)  OV L 181, 24.6.1998., 3. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).


title: 2005/697/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 12. septembris) par grozījumiem Lēmumā 2000/745/EK, ar ko pieņem piedāvātās saistības sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme, citu starpā, ir Indijā

text:
               11.10.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 266/62

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 12. septembris)
   par grozījumiem Lēmumā 2000/745/EK, ar ko pieņem piedāvātās saistības sakarā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūrām attiecībā uz tāda polietilēntereftalāta (PET) ievešanu, kura izcelsme, citu starpā, ir Indijā
   (2005/697/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“AD pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (2) (“AS pamatregula”), un jo īpaši tās 13. un 15. pantu,
   apspriedusies ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

               (1)

               Ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000 (3) Padome piemēroja galīgos antidempinga maksājumus dažu polietilēntereftalāta (“PET”) veidu ievedumiem Kopienā, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā. Atbilstīgi minētās regulas 2. panta 1. punktam ar minēto maksājumu netika aplikti tādi dažu PET veidu ievedumi, ko izved tie uzņēmumi, kuru saistības bija pieņemtas.

               (2)

               Ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000 (4) Padome piemēroja galīgos kompensācijas maksājumus dažu polietilēntereftalāta (“PET”) veidu ievedumiem Kopienā, kuru izcelsme, citu starpā, ir Indijā. Atbilstīgi minētās regulas 2. panta 1. punktam ar minēto maksājumu netika aplikti tādi dažu PET veidu ievedumi, ko izved tie uzņēmumi, kuru saistības bija pieņemtas.

               (3)

               Komisija 2000. gada 29. novembrī pieņēma Lēmumu 2000/745/EK (5), ar ko pieņēma saistības, kuras sakarā ar abām iepriekš minētajām procedūrām bija piedāvājuši minētā lēmuma 1. pantā norādītie eksportētāji.

               (4)

               Komisija 2005. gada 12. janvārī ar Regulu (EK) Nr. 33/2005 (6) izziņoja “pārskatīšanas sakarā ar jaunu eksportētāju” uzsākšanu atbilstīgi AD pamatregulas 11. panta 4. punktam.

               (5)

               Tajā pašā laikā to pašu iemeslu dēļ Komisija sāka paātrinātu Regulas (EK) Nr. 2603/2000 (7) pārskatīšanu atbilstīgi AS pamatregulas 20. pantam.

               (6)

               Izmeklēšanas pasākumu galīgie atzinumi un slēdzieni ir izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 1646/2005 (8), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2604/2000, un Padomes Regulā (EK) Nr. 1645/2005 (9), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2603/2000.

         B.   SAISTĪBAS

               (7)

               Pēc informēšanas, kurā uzņēmumam South Asian Petrochem Limited (“SAPL”) (turpmāk tekstā – “uzņēmums”) tika paziņoti fakti un apsvērumi, uz kuru pamata bija paredzēts uzlikt grozīto galīgo antidempinga maksājumu un kompensācijas maksājumu tā ievedumiem Kopienā, šis uzņēmums piedāvāja cenu saistības atbilstīgi AD pamatregulas 8. panta 1. punktam un AS pamatregulas 13. panta 1. punktam. Ar šīm saistībām ražotājs eksportētājs piedāvāja pārdot attiecīgo izstrādājumu par tādu cenu vai lielāku cenu, kas novērstu dempinga un subsidēšanas ietekmi, kas rada zaudējumus.

               (8)

               Uzņēmums arī regulāri iesniegs Komisijai sīku informāciju par eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt saistību izpildi. Turklāt šā uzņēmuma realizācijas struktūra ir tāda, ka Komisija uzskata, ka panākto saistību apiešanas risks ir ierobežots.

               (9)

               Šo iemeslu dēļ South Asian Petrochem Limited (“SAPL”) piedāvātās saistības ir pieņemamas.

               (10)

               Lai Komisija varētu efektīvi kontrolēt, kā uzņēmums ievēro savas saistības, kad attiecīgajam muitas dienestam tiek iesniegts pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā, ievērojot saistības, atbrīvojumu no maksājuma saņem ar noteikumu, ka ir iesniegta faktūra, kurā norādīti vismaz tie informācijas elementi, kas minēti Padomes Regulas (EK) Nr. 2604/2000 pielikumā. Šāda līmeņa informācija ir nepieciešama, lai arī muitas dienesti varētu pietiekami precīzi pārbaudīt, vai sūtījums atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja tādu faktūru neiesniedz vai tā neatbilst muitā uzrādītajam izstrādājumam, jāmaksā attiecīgā antidempinga un kompensācijas maksājuma likme.

               (11)

               Saistību pārkāpuma vai atsaukšanas gadījumā vai tad, ja ir iemesls domāt, ka saistības tiek pārkāptas, var piemērot pagaidu vai galīgo maksājumu atbilstīgi AD pamatregulas 8. panta 9. un 10. punktam un – attiecīgā gadījumā – AS pamatregulas 13. panta 9. un 10. punktam,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmuma 2000/745/EK 1. panta tabulu groza, izdarot šādu papildinājumu:

                  Valsts

                  Ražotājs

                  TARIC papildu kods

                  “Indija

                     South Asian Petrochem Limited (“SAPL”)

                  A 585”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 12. septembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Peter MANDELSON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

      (2)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004.

      (3)  OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 83/2005 (OV L 19, 21.1.2005., 1. lpp.).

      (4)  OV L 301, 30.11.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 822/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 3. lpp.).

      (5)  OV L 301, 30.11.2000., 88. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2002/232/EK (OV L 78, 21.3.2002., 12. lpp.).

      (6)  OV L 8, 12.1.2005., 9. lpp.

      (7)  OV C 8, 12.1.2005., 2. lpp.

      (8)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 10 lpp.

      (9)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 1 lpp.


title: 2008/29/EK: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2007. gada 18. decembris ), ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas pārskatu

text:
               10.1.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 6/7

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 18. decembris),
   ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas pārskatu
   (2008/29/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 21. punktu, 22. punkta pirmo un otro daļu un 23. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā

               (1)

               Abas budžeta lēmējiestādes 2007. gada 23. novembra saskaņošanas sanāksmē vienojās piešķirt daļu Eiropas globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) programmām (EGNOS – GALILEO) vajadzīgā finansējuma, atbilstīgi Iestāžu nolīguma 21., 22. un 23. punktam pārskatot daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, lai par EUR 1 600 miljoniem (pašreizējās cenās) palielinātu saistību apropriāciju maksimālo apjomu 2008.–2013. gadam 1.a izdevumu kategorijā. Līdzekļus šim palielinājumam nodrošinās, par tādu pašu summu samazinot saistību apropriāciju maksimālo apjomu 2007. gadam 2. izdevumu kategorijā.

               (2)

               Maksājumu apropriāciju gada maksimālo apjomu pielāgos, lai saglabātu pareizas saistību un maksājumu savstarpējās attiecības. Pielāgojums būs neitrāls.

               (3)

               Attiecīgi ir jāgroza Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību I pielikums (2),

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

      Briselē, 2007. gada 18. decembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā —

            priekšsēdētājs

         H.-G. PÖTTERING

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  Šim nolūkam summas, par kurām ir panākta iepriekšminētā vienošanās, ir pārrēķinātas 2004. gada cenās.

      PIELIKUMS
      FINANŠU SHĒMA 2007.–2013. GADAM (pārskatīta)

                  (EUR miljoni 2004. gada cenās)

                  SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS

                  2007

                  2008

                  2009

                  2010

                  2011

                  2012

                  2013

                  Kopā 2007–2013

                              1.

                              Ilgstpējīga izaugsme

                  51 267

                  52 913

                  54 071

                  54 860

                  55 379

                  56 845

                  58 256

                  383 591

                              1.a

                              Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

                  8 404

                  9 595

                  10 209

                  11 000

                  11 306

                  12 122

                  12 914

                  75 550

                              1.b

                              Kohēzija izaugsmei un nodarbinātības kohēzija

                  42 863

                  43 318

                  43 862

                  43 860

                  44 073

                  44 723

                  45 342

                  308 041

                              2.

                              Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana

                  53 478

                  54 322

                  53 666

                  53 035

                  52 400

                  51 775

                  51 161

                  369 837

                  t.sk. ar tirgu saistīti izdevumi un tiešie maksājumi

                  43 120

                  42 697

                  42 279

                  41 864

                  41 453

                  41 047

                  40 645

                  293 105

                              3.

                              Pilsonība, brīvība, drošība un tiesiskums

                  1 199

                  1 258

                  1 380

                  1 503

                  1 645

                  1 797

                  1 988

                  10 770

                              3.a

                              Brīvība, drošība un tiesiskums

                  600

                  690

                  790

                  910

                  1 050

                  1 200

                  1 390

                  6 630

                              3.b

                              Pilsonība

                  599

                  568

                  590

                  593

                  595

                  597

                  598

                  4 140

                              4.

                              ES nozīme pasaules līmenī

                  6 199

                  6 469

                  6 739

                  7 009

                  7 339

                  7 679

                  8 029

                  49 463

                              5.

                              Administrācija (1)

                  6 633

                  6 818

                  6 973

                  7 111

                  7 255

                  7 400

                  7 610

                  49 800

                              6.

                              Kompensācijas

                  419

                  191

                  190

                  800

                  KOPĀ SAISTĪBU APROPRIĀCIJAS

                  119 195

                  121 971

                  123 019

                  123 518

                  124 018

                  125 496

                  127 044

                  864 261

                  % no NKI

                  1,10 %

                  1,08 %

                  1,07 %

                  1,04 %

                  1,03 %

                  1,02 %

                  1,01 %

                  1,048 %

                  KOPĀ MAKSĀJUMU APROPRIĀCIJAS

                  115 142

                  119 805

                  112 182

                  118 549

                  116 178

                  119 659

                  119 161

                  820 676

                  % no NKI

                  1,06 %

                  1,06 %

                  0,97 %

                  1,00 %

                  0,97 %

                  0,97 %

                  0,95 %

                  1,00 %

                  Pieejamā rezerve

                  0,18 %

                  0,18 %

                  0,27 %

                  0,24 %

                  0,27 %

                  0,27 %

                  0,29 %

                  0,24 %

                  Pašu resursu maksimālais apjoms % no NKI

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

                  1,24 %

         (1)  Izdevumus pensijām, kas ietverti šīs pozīcijas maksimālajā apjomā, aprēķina kā tīrās darbinieku iemaksas pensiju shēmā, nepārsniedzot EUR 500 miljonus 2004. gada cenās, laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/864 (2017. gada 17. maijs) par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018)

text:
               20.5.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 131/1

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/864
   (2017. gada 17. maijs)
   par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1),
   saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas kultūras mantojumā iemiesotie ideāli, principi un vērtības Eiropai ir kopīgs atmiņas, izpratnes, identitātes, dialoga, kohēzijas un jaunrades avots. Kultūras mantojumam ir būtiska nozīme Eiropas Savienībā, un Līguma par Eiropas Savienību (LES) preambulā norādīts, ka līgumslēdzēji guva iedvesmu no Eiropas kultūras, reliģijas un humānisma mantojuma.

               (2)

               LES 3. panta 3. punkts paredz, ka Savienībai jārespektē sava kultūras un valodu daudzveidība un jānodrošina Eiropas kultūras mantojuma saudzēšana un vairošana.

               (3)

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. pantā Savienībai ir dots uzdevums veicināt dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus izvirzot priekšplānā kopīgo kultūras mantojumu. Savienības rīcības mērķis ir mudināt dalībvalstis sadarboties un vajadzības gadījumā atbalstīt un papildināt to rīcību tādās jomās kā, cita starpā, zināšanu par Eiropas tautu kultūru un vēsturi uzlabošana un popularizēšana un Eiropas nozīmes kultūras mantojuma saglabāšana un saudzēšana.

               (4)

               Kā Komisija uzsvēra 2014. gada 22. jūlija paziņojumā “Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam”, kultūras mantojums ir uzskatāms par kopīgu resursu un kopīgu labumu, kurš uzticēts nākamajām paaudzēm. Tāpēc visas ieinteresētās personas kopīgi ir atbildīgas par rūpēm par kultūras mantojumu.

               (5)

               Kultūras mantojums ir liela Eiropas sabiedrības vērtība no kultūras, vides, sociālā un ekonomiskā viedokļa. Tādējādi tā ilgtspējīga apsaimniekošana ir stratēģiska izvēle 21. gadsimtam, kā uzsvērts Padomes 2014. gada 21. maija secinājumos (3). Kultūras mantojuma devums vērtības radīšanas, prasmju un nodarbinātības un dzīves kvalitātes izteiksmē ir nepietiekami novērtēts.

               (6)

               Kultūras mantojumam ir centrālā vieta Eiropas kultūras plānā (4), un tas sekmē šā plāna mērķu sasniegšanu, proti, veicināt kultūru daudzveidību un kultūru dialogu, veicināt kultūru kā jaunrades katalizatoru un veicināt kultūru kā būtisku Savienības starptautisko attiecību elementu. Kultūras mantojums ir arī viena no četrām prioritātēm Eiropas sadarbībā kultūras jomā no 2015. gada līdz 2018. gadam, kuras izklāstītas pašreizējā kultūras darba plānā, ko Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji pieņēma 2014. gada 25. novembrī (5).

               (7)

               Padome 2014. gada 21. maija secinājumos norādīja, ka kultūras mantojums ietver daudz dažādu no pagātnes mantoto resursu visās formās un aspektos – materiālus, nemateriālus un digitālus (tos, kas ir digitāli jau no paša sākuma, un tos, kas ir digitalizēti), tostarp pieminekļus, vietas, ainavas, prasmes, paražas, zināšanas un cilvēka radošo spēju izpausmes, kā arī kolekcijas, ko saglabā un apsaimnieko tādas publiskās un privātās struktūras kā muzeji, bibliotēkas un arhīvi. Kultūras mantojums ietver arī kinematogrāfisko mantojumu.

               (8)

               Kultūras mantojums gadsimtu gaitā ir krāts, saskaroties Eiropu apdzīvojušo dažādo civilizāciju kultūras izpausmēm. Eiropas Kultūras mantojuma gads palīdzēs rosināt un paaugstināt izpratni par to, cik svarīgi ir aizsargāt un veicināt kultūras izpausmju daudzveidību. Viens no veidiem, kā panākt šādu izpratni, būtu izglītošanas un sabiedrības izpratnes veicināšanas programmas – saskaņā ar pienākumiem, kas izklāstīti UNESCO 2005. gada Konvencijā par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kurā Savienība un dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses.

               (9)

               Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām, kurā Savienība un vairums dalībvalstu ir līgumslēdzējas puses, 30. pantu konvencijas līgumslēdzējas puses atzīst cilvēku ar invaliditāti tiesības piedalīties kultūras dzīvē vienlīdzīgi ar citiem un veic atbilstošus pasākumus, lai cita starpā nodrošinātu, ka viņiem ir pieejamas tādas kultūras pasākumu vai pakalpojumu vietas kā teātri, muzeji, kinoteātri, bibliotēkas un tūrisma pakalpojumi un pēc iespējas lielākā mērā ir pieejami valsts nozīmes kultūras pieminekļi un vietas.

               (10)

               Eiropas balva Access City ir apliecinājusi, ka pilsētu kultūras mantojumu darīt pieejamu cilvēkiem ar invaliditāti, vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām vai citādiem pārejošiem traucējumiem, respektējot kultūras mantojuma raksturu un vērtības, ir gan iespējams, gan laba prakse.

               (11)

               Tagad, kad Eiropas sabiedrībās paplašinās kultūru daudzveidība, kultūras mantojumam ir liela loma kopienas kohēzijā. Vietām, kam piešķirta Eiropas mantojuma zīme, piemīt spēcīga Eiropas dimensija, jo tās ir izvēlētas tādēļ, ka tām ir svarīga nozīme Eiropas vēsturē. Kopā ar Eiropas kultūras galvaspilsētām minētās vietas stiprina apziņu par piederību kopējai kultūras telpai. Tāpēc būtu jātiecas uz papildināmību ar Eiropas Kultūras mantojuma gadu. Jaunas līdzdalības un kultūru mijiedarbības pieejas mantojuma politikā un izglītības iniciatīvas, kas ciena visdažādāko kultūras mantojumu, varētu uzlabot uzticēšanos, savstarpēju atzīšanu un sociālo kohēziju, kā parāda arī starptautiskā sadarbība Eiropas Padomē.

               (12)

               Kultūras mantojuma loma ir atzīta arī ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam (“Programma 2030. gadam”), kurā pasaules pilsoniskums, kultūru daudzveidība un kultūru dialogs uzskatīti par ilgtspējīgas attīstības virsprincipiem. Programmā 2030. gadam atzīts, ka ilgtspējīgu attīstību var veicināt visas kultūras un civilizācijas un tām šajā procesā ir izšķiroša nozīme. Kultūra ir skaidri minēta vairākos programmas 2030. gadam ilgtspējīgas attīstības mērķos, jo īpaši 11. mērķī (pilsētu mantojums), kā arī 4. mērķī (izglītība) un attiecībā uz tūrismu – 8. mērķī (ilgtspējīga izaugsme) un 12. mērķī (patēriņa modeļi).

               (13)

               Starptautiskā līmenī arvien plašāk tiek atzīts, ka cilvēkam un cilvēciskajām vērtībām jābūt kultūras mantojuma plašākas daudzdisciplīnu koncepcijas centrā, tāpēc pastiprinās vajadzība sekmēt plašāku piekļuvi kultūras mantojumam, cita starpā ņemot vērā plašākas piekļuves pozitīvo ietekmi uz dzīves kvalitāti. Šādu plašāku piekļuvi var panākt, vēršoties pie atšķirīgām auditorijām un paplašinot vietu, ēku, ražojumu un pakalpojumu pieejamību, ņemot vērā īpašas vajadzības un demogrāfisko pārmaiņu sekas.

               (14)

               Kultūras mantojuma uzturēšanas, restaurācijas, saglabāšanas, atkalizmantošanas, pieejamības un popularizēšanas politika un ar to saistīti pakalpojumi galvenokārt ir valsts, reģiona vai vietējā līmeņa kompetencē. Tomēr kultūras mantojumam ir skaidra Eiropas dimensija, kam papildus kultūras politikai pievēršas tādos Savienības politikas virzienos kā izglītība, lauksaimniecība un lauku attīstība, reģionu attīstība, sociālā kohēzija, jūrlietas, vide, tūrisms, digitalizācijas programma, pētniecība un inovācija un komunikācija.

               (15)

               2018. gads Eiropai un tās kultūras mantojumam ir simboliski un vēsturiski nozīmīgs, jo tas iezīmē virkni svarīgu notikumu, piemēram, 100. gadadienu kopš Pirmā pasaules kara beigām un vairāku dalībvalstu neatkarības pasludināšanas, kā arī Trīsdesmit gadu kara sākuma 400. gadadienu. Eiropas Kultūras mantojuma gads tādējādi var pavērt iespējas, kā, kopīgi un plašāk vairojot izpratni par pagātni, labāk izprast tagadni.

               (16)

               Lai kultūras mantojuma potenciālu pilnīgi realizētu Eiropas sabiedrības un tautsaimniecības labā, kultūras mantojuma saudzēšanai, vairošanai un apsaimniekošanai ir vajadzīga efektīva un līdzdalīga pārvaldība (t. i., tāda, kuru veido daudzi līmeņi un kurā tiek iesaistītas daudzas ieinteresētās personas) un uzlabota nozaru sadarbība, kā minēts Padomes 2014. gada 25. novembra secinājumos (6). Šādā pārvaldībā un sadarbībā iesaistāmas visas ieinteresētās personas, tostarp publiskās iestādes, kultūras mantojuma nozare, privātie dalībnieki un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, NVO un organizācijas brīvprātīgā darba nozarē.

               (17)

               Turklāt Padome 2014. gada 25. novembra secinājumos aicināja Komisiju apsvērt iespēju nākt klajā ar priekšlikumu Eiropas Kultūras mantojuma gadam.

               (18)

               Eiropas Parlaments 2015. gada 8. septembra rezolūcijā ieteica izsludināt Eiropas Kultūras mantojuma gadu un deva priekšroku 2018. gadam.

               (19)

               Reģionu komiteja 2015. gada 16. aprīļa atzinumā (7) atzinīgi vērtēja Padomes aicinājumu apsvērt iespēju izsludināt Eiropas Kultūras mantojuma gadu, uzsverot tā ieguldījumu kopīgo mērķu sasniegšanā visā Eiropā.

               (20)

               Eiropas Kultūras mantojuma gada izsludināšana ir efektīvs līdzeklis, ar ko uzlabot sabiedrības informētību, izplatīt informāciju par labu praksi, veicināt politiskas diskusijas, pētniecību un inovāciju un uzlabot to, kā tiek vāktas un analizētas kvalitatīvas liecības un kvantitatīvi dati, tostarp statistikas dati, par kultūras mantojuma sociālo un ekonomisko ietekmi. Radot apstākļus minēto mērķu vienlaicīgai popularizēšanai Savienības, valstu, reģionu un vietējā līmenī, tiktu panākta lielāka sinerģija un labāka resursu izmantošana. Minētajā sakarībā Komisijai būtu savlaicīgi jāsniedz informācija Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstīm, Reģionu komitejai un struktūrām un asociācijām, kas darbojas kultūras mantojuma jomā Savienības līmenī, un cieši jāsadarbojas ar tām. Lai Eiropas Kultūras mantojuma gadā īstenojamajiem pasākumiem nodrošinātu Eiropas dimensiju, dalībvalstis tiek mudinātas sadarboties savā starpā.

               (21)

               Kultūras mantojumam ir sava vieta vairākās ārējo attiecību programmās, galvenokārt Tuvajos Austrumos, bet arī citviet. Kultūras mantojuma vērtības popularizēšana ir arī pretdarbība tīšai kultūras bagātību iznīcināšanai konfliktu zonās, kā tas uzsvērts Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2016. gada 8. jūnija kopīgajā paziņojumā “Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģijas veidošana”. Ir svarīgi nodrošināt Eiropas Kultūras mantojuma gada un visu attiecīgā satvarā izvirzīto ārējo attiecību iniciatīvu savstarpēju papildināmību. Pasākumiem, kas aizsargā un popularizē kultūras mantojumu ar attiecīgajiem ārējo attiecību instrumentiem, cita starpā būtu jāatspoguļo savstarpējā interese, kas saistīta ar pieredzes un vērtību apmaiņu ar trešām valstīm. Eiropas Kultūras mantojuma gadam būtu jāvairo zināšanas vienam par otru, cieņu pret attiecīgo kultūru un tās izpratni.

               (22)

               Eiropas Kultūras mantojuma gada pasākumos būtu cieši jāiesaista kandidātvalstis un iespējamās kandidātvalstis. Būtu jāmeklē iespējas piemērotiem līdzekļiem iesaistīt valstis, kuras iekļautas Eiropas kaimiņattiecību politikas darbības jomā, un citas partnervalstis. Šādu iesaistīšanu var veikt attiecīgajos sadarbības un dialoga satvaros, jo īpaši pilsoniskās sabiedrības dialogā starp Savienību un minētajām valstīm.

               (23)

               Eiropas kultūras mantojuma saudzēšana, saglabāšana un vairošana ietilpst esošo Savienības programmu mērķos. Tādēļ Eiropas Kultūras mantojuma gadu var īstenot, izmantojot minētās programmas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, nosakot finansēšanai gada vai daudzgadu prioritātes. Programmas un politika tādās jomās kā kultūra, izglītība, lauksaimniecība un lauku attīstība, reģionu attīstība, sociālā kohēzija, jūrlietas, vide, tūrisms, digitālā vienotā tirgus stratēģija, pētniecība un inovācija, komunikācija tieši un netieši veicina Eiropas kultūras mantojuma aizsardzību, vairošanu, novatorisku atkalizmantošanu un popularizēšanu un var atbalstīt Eiropas Kultūras mantojuma gadu saskaņā ar to attiecīgo tiesisko regulējumu. Lai atbalstītu Eiropas Kultūras mantojuma gada mērķus, papildus līdzfinansējumam Savienības līmenī var apsvērt valstu iemaksas, tostarp ar tādiem elastīgiem finansējuma mehānismiem kā publiskā un privātā sektora partnerība vai kolektīvā finansēšana.

               (24)

               Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un – vajadzības gadījumā – administratīvas un finansiālas sankcijas.

               (25)

               Ar šo lēmumu paredz finansējumu visam Eiropas Kultūras mantojuma gada laikposmam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (8) 17. punkta nozīmē.

               (26)

               Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus, proti, veicināt dalīšanos ar Eiropas kultūras mantojumu un tā novērtēšanu, uzlabot izpratni par kopējo vēsturi un vērtībām un nostiprināt piederības sajūtu kopīgai Eiropas telpai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs valstu savstarpējas informācijas apmaiņas un labas prakses izplatīšanas visā Savienībā vajadzības dēļ, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Priekšmets
   1.   2018. gads tiek pasludināts par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (“Eiropas gads”).
   2.   Eiropas gada nolūks ir veicināt dalīšanos ar Eiropas kultūras mantojumu kā kopīgu resursu un tā novērtēšanu, uzlabot izpratni par kopējo vēsturi un vērtībām un nostiprināt piederības sajūtu kopīgai Eiropas telpai.
   2. pants
   Mērķi
   1.   Eiropas gada vispārējie mērķi ir veicināt un atbalstīt Savienības, dalībvalstu un reģionu un vietējo iestāžu centienus sadarbībā ar kultūras mantojuma nozari un plašāku pilsonisko sabiedrību aizsargāt, saudzēt, atkalizmantot, vairot, valorizēt un popularizēt Eiropas kultūras mantojumu. Jo īpaši Eiropas gads:

               a)

               palīdz veicināt Eiropas kultūras mantojuma kā izšķirīgi svarīga kultūras daudzveidības un kultūru dialoga elementa lomu. Pilnībā ievērojot dalībvalstu kompetenci, tas parāda, kā vislabāk nodrošināt Eiropas kultūras mantojuma saglabāšanu un saudzēšanu, kā arī tā baudīšanu plašākā un dažādākā auditorijā, kas ietver auditorijas paplašināšanas pasākumus un izglītošanu par kultūras mantojumu, tādējādi veicinot sociālo iekļaušanu un integrāciju.

               b)

               vairo Eiropas kultūras mantojuma ieguldījumu sabiedrībā un tautsaimniecībā, izmantojot tā tiešo un netiešo tautsaimniecisko potenciālu, kas ietver spēju balstīt kultūras un radošās nozares, tostarp mazos un vidējos uzņēmumus, un rosināt jaunradi un inovāciju, veicināt ilgtspējīgu attīstību un tūrismu, stiprināt sociālo kohēziju un radīt ilgtermiņa nodarbinātību;

               c)

               palīdz popularizēt kultūras mantojumu kā svarīgu elementu Savienības un trešo valstu attiecībās, pamatojoties uz partnervalstu interesi un vajadzībām un Eiropas zinātību kultūras mantojuma jomā.

         2.   Eiropas gada īpašie mērķi ir:

               a)

               veicināt tādas pieejas kultūras mantojumam, kas ir vērstas uz cilvēkiem, iekļaujošas, tālredzīgas, labāk integrētas, ilgtspējīgas un aptver dažādas nozares;

               b)

               popularizēt novatoriskus kultūras mantojuma līdzdalīgas pārvaldības un apsaimniekošanas modeļus, iesaistot visas ieinteresētās personas, tostarp publiskās iestādes, kultūras mantojuma nozari, privātos dalībniekus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas;

               c)

               veicināt diskusijas, pētniecību un labas prakses apmaiņu attiecībā uz kultūras mantojuma saglabāšanas, saudzēšanas, novatoriskas atkalizmantošanas un vairošanas kvalitāti un par mūsdienu iejaukšanos vēstures vidē;

               d)

               veicināt risinājumus, ar kuriem nodrošina kultūras mantojuma pieejamību visiem, tostarp izmantojot digitālus līdzekļus, novēršot sociālus, kultūras un fiziskus šķēršļus un ņemot vērā cilvēkus ar īpašām vajadzībām;

               e)

               ar pētniecību un inovāciju izcelt un vairot kultūras mantojuma pozitīvo ietekmi sabiedrībā un tautsaimniecībā, tostarp stiprinot šādas ietekmes pierādījumu bāzi Savienības līmenī;

               f)

               sekmēt sinerģijas starp kultūras mantojuma un vides politiku, kultūras mantojumu integrējot vides, arhitektūras un plānošanas politikā un veicinot energoefektivitāti;

               g)

               rosināt reģionu un vietējās attīstības stratēģijas, kas izmanto kultūras mantojuma potenciālu, tostarp sekmējot arī ilgtspējīgu tūrismu;

               h)

               atbalstīt specializētu prasmju attīstīšanu un uzlabot zināšanu pārvaldību un zināšanu pārnesi kultūras mantojuma jomā, ņemot vērā ietekmi, ko rada pāreja uz digitalizāciju;

               i)

               popularizēt kultūras mantojumu kā iedvesmas avotu mūsdienu jaunradei un inovācijai un akcentēt potenciālu attiecībā uz savstarpēju bagātināšanos un ciešāku mijiedarbību starp kultūras mantojuma nozari un citām kultūras un radošajām nozarēm;

               j)

               ar izglītības un mūžizglītības palīdzību uzlabot izpratni par Eiropas kultūras mantojuma nozīmi, īpaši pievēršoties bērniem, jauniešiem un vecākiem cilvēkiem, vietējām kopienām un grūti sasniedzamām grupām;

               k)

               akcentēt sadarbības potenciālu kultūras mantojuma jautājumos, lai attīstītu ciešākas saiknes Savienībā un ar valstīm ārpus Savienības un rosinātu uz kultūru dialogu, samierināšanu pēc konfliktiem un konfliktu novēršanu;

               l)

               veicināt kultūras mantojuma pētniecību un inovāciju, darīt pētījumu rezultātu izmantošanu vieglāku visām ieinteresētajām personām, jo īpaši publiskajām iestādēm un privātajam sektoram, un veicināt pētījumu rezultātu izplatīšanu plašākā auditorijā;

               m)

               veicināt sinerģijas starp Savienību un dalībvalstīm, tostarp stiprināt iniciatīvas, kas novērš kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību; un

               n)

               2018. gadā akcentēt svarīgus notikumus, kam ir simboliska nozīme Eiropas vēsturē un kultūras mantojumā.

         3. pants
   Pasākumu saturs
   1.   Pasākumi, kas jāīsteno 2. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai, ietver šādas Savienības, valstu, reģionu vai vietēja līmeņa darbības, kas saistītas ar Eiropas gada mērķiem:

               a)

               iniciatīvas un notikumi, kas veicina diskusijas un uzlabo izpratni par kultūras mantojuma nozīmi un vērtību un atvieglina saskarsmi ar pilsoņiem un ieinteresētajām personām;

               b)

               informēšana, izstādes, izglītošanas un izpratnes uzlabošanas kampaņas, kas izplata tādas vērtības kā daudzveidība un kultūru dialogs, izmantojot Eiropas bagātā kultūras mantojuma liecības, un sekmē plašas sabiedrības ieguldījumu kultūras mantojuma aizsardzībā un apsaimniekošanā un – plašākā nozīmē – Eiropas gada mērķu sasniegšanā;

               c)

               valstu, reģionu un vietējās pārvaldes iestāžu un citu organizāciju dalīšanās pieredzē un labā praksē un informācijas izplatīšana par kultūras mantojumu, tostarp ar Europeana starpniecību;

               d)

               pētījumu un pētniecības un inovācijas pasākumu veikšana un to rezultātu izplatīšana Eiropas vai valstu mērogā; un

               e)

               tādu projektu un tīklu veicināšana, kas ir saistīti ar Eiropas gadu, tostarp izmantojot plašsaziņas līdzekļus un sociālos tīklus.

         2.   Komisija un dalībvalstis attiecīgi Savienības un valstu līmenī var apzināt citas darbības, kas nav minētas 1. punktā, ar noteikumu, ka tās palīdz sasniegt 2. pantā izklāstītos Eiropas gada mērķus.
   3.   Savienības iestādes un struktūras, kā arī dalībvalstis attiecīgi Savienības un valstu līmenī var atsaukties uz Eiropas gadu un izmantot tā logotipu, popularizējot 1. un 2. punktā minētās darbības.
   4. pants
   Koordinēšana dalībvalsts līmenī
   Katra dalībvalsts ir atbildīga par tās dalības Eiropas gadā organizēšanu valsts līmenī. Minētajā nolūkā katra dalībvalsts ieceļ valsts koordinatoru. Valsts koordinators nodrošina attiecīgo darbību koordinēšanu valsts līmenī.
   5. pants
   Koordinēšana Savienības līmenī
   1.   Komisija regulāri rīko valsts koordinatoru sanāksmes, lai koordinētu Eiropas gada norisi. Minētās sanāksmes sniedz arī iespēju dalīties informācijā par Eiropas gada īstenošanu valstu un Savienības līmenī; Eiropas Parlamenta pārstāvji var piedalīties minētajās sanāksmēs kā novērotāji.
   2.   Koordinējot Eiropas gadu Savienības līmenī, izmanto transversālu pieeju, lai izveidotu sinerģiju starp dažādām Savienības programmām un iniciatīvām, ar kurām finansē projektus kultūras mantojuma jomā.
   3.   Komisija regulāri rīko sanāksmes, kurās piedalās ieinteresētās personas un pārstāvji no organizācijām vai struktūrām, kuras darbojas kultūras mantojuma jomā, tostarp jau pastāvošiem transnacionāliem kultūras tīkliem un atbilstīgām NVO, kā arī jaunatnes organizācijām, lai gūtu atbalstu Eiropas gada īstenošanai Savienības līmenī.
   6. pants
   Starptautiskā sadarbība
   Eiropas gada nolūkā Komisija sadarbojas ar kompetentajām starptautiskajām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi un UNESCO, vienlaikus nodrošinot Savienības dalības pamanāmību.
   7. pants
   Savienības finanšu interešu aizsardzība
   1.   Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un apskatēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgas, samērīgas un atturošas administratīvas un finansiālas sankcijas.
   2.   Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes un apskates uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības līdzekļus saskaņā ar šo lēmumu.
   3.   Saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (9) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (10), Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo lēmumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
   4.   Neskarot 1., 2. un 3. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un ar starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, ietver noteikumus, ar kuriem nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras saskaņā ar to attiecīgajām kompetences jomām veikt šādas revīzijas un izmeklēšanu.
   8. pants
   Finansēšana
   Eiropas gada īstenošanas pasākumu līdzfinansēšana Savienības mērogā notiek saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro pašreizējām programmām, piemēram, programmai “Radošā Eiropa”, un ņemot vērā pastāvošās iespējas noteikt gada vai daudzgadu prioritātes. Attiecīgos gadījumos Eiropas gadu var atbalstīt citas programmas un politikas virzieni pastāvošo juridisko un finansiālo noteikumu robežās.
   9. pants
   Budžets
   Šā lēmuma īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2017. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim ir EUR 8 miljoni.
   Ikgadējās apropriācijas Eiropas Parlaments un Padome apstiprina, ievērojot daudzgadu finanšu shēmu.
   10. pants
   Pārraudzība un novērtēšana
   Līdz 2019. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto iniciatīvu īstenošanu, rezultātiem un vispārējo izvērtējumu. Ziņojumā iekļauj idejas par turpmākiem kopīgiem centieniem kultūras mantojuma jomā.
   11. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2017. gada 17. maijā

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. TAJANI

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         C. ABELA

      (1)  OV C 88, 21.3.2017., 7. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 27. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 11. maija lēmums.

      (3)  Padomes 2014. gada 21. maija secinājumi par kultūras mantojumu kā stratēģisku resursu ilgtspējīgai Eiropai (OV C 183, 14.6.2014., 36. lpp.).

      (4)  Padomes Rezolūcija (2007. gada 16. novembris) par Eiropas kultūras plānu (OV C 287, 29.11.2007., 1. lpp.).

      (5)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par kultūras darba plānu 2015.–2018. gadam (OV C 463, 23.12.2014., 4. lpp.).

      (6)  Padomes secinājumi par kultūras mantojuma līdzdalīgu pārvaldību (OV C 463, 23.12.2014., 1. lpp.).

      (7)  Reģionu komitejas atzinums “Ceļā uz integrētu pieeju Eiropas kultūras mantojumam” (OV C 195, 12.6.2015., 22. lpp.).

      (8)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

      (9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

      (10)  Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES KOPĪGS PAZIŅOJUMS
      Saskaņā ar lēmuma 9. pantu Eiropas Kultūras mantojuma gada (2018) īstenošanai piešķirtais finansējums ir EUR 8 miljoni. Lai finansētu gatavošanos Eiropas Kultūras mantojuma gadam, EUR 1 miljons tiks finansēts no jau esošajiem līdzekļiem 2017. gada budžetā. 2018. gada budžetā Eiropas Kultūras mantojuma gadam tiks rezervēti un atsevišķā budžeta postenī nodalīti EUR 7 miljoni. EUR 3 miljoni no minētās summas tiks iegūti no līdzekļiem, kas pašlaik piešķirti programmai “Radošā Eiropa”, un EUR 4 miljoni, pārvērtējot prioritātes, tiks pārdalīti no citiem jau piešķirtiem līdzekļiem, neizmantojot pastāvošās rezerves un neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras.

         KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

      Komisija ņem vērā likumdevēju vienošanos paredzēt Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma par Eiropas Kultūras mantojuma gadu (2018) 9. pantā finansējumu EUR 8 miljonu apmērā. Komisija atgādina, ka noteikt apropriāciju apmēru gada budžetā saskaņā ar LESD 314. pantu ir budžeta lēmējinstitūcijas prerogatīva.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2017/607 (2017. gada 29. marts), ar ko groza Lēmumu 2011/173/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā

text:
               30.3.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 84/6

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2017/607
   (2017. gada 29. marts),
   ar ko groza Lēmumu 2011/173/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 21. martā pieņēma Lēmumu 2011/173/KĀDP (1).

               (2)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2011/173/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāturpina līdz 2018. gada 31. martam.

               (3)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2011/173/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2011/173/KĀDP 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

      “Šo lēmumu piemēro līdz 2018. gada 31. martam.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2017. gada 29. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. GRECH

      (1)  Padomes Lēmums 2011/173/KĀDP (2011. gada 21. marts) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā (OV L 76, 22.3.2011., 68. lpp.).


title: Padomes Lēmums (2015. gada 11. maijs), ar ko ieceļ piecpadsmit Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus

text:
               14.5.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 161/2

         PADOMES LĒMUMS
   (2015. gada 11. maijs),
   ar ko ieceļ piecpadsmit Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus
   (2015/C 161/02)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (1), un jo īpaši tās 79. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā ir paredzēts, ka Padomei par Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes (“valde”) locekļiem būtu jāieceļ viens pārstāvis no katras dalībvalsts.

               (2)

               Valdes locekļus būtu jāieceļ amatā, pamatojoties uz viņu attiecīgo pieredzi un zināšanām ķimikāliju drošuma jomā vai ķimikāliju reglamentācijas jomā, vienlaikus nodrošinot, ka valdes locekļu vidū ir arī speciālisti vispārējos, finanšu un juridiskos jautājumos.

               (3)

               Pilnvaru termiņam vajadzētu būt četriem gadiem. Vajadzētu būt iespējai pilnvaru termiņu vienreiz pagarināt.

               (4)

               Padome ar 2007. gada 7. jūnija lēmumu (2) iecēla 27 valdes locekļus.

               (5)

               Beļģijas, Bulgārijas, Dānijas, Vācijas, Igaunijas, Grieķijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovākijas un Apvienotās Karalistes izvirzītie valdes locekļi tika iecelti amatā uz pilnvaru termiņu, kas beidzas 2015. gada 31. maijā. Valdes locekļi no šīm dalībvalstīm attiecīgi būtu jāizvirza un jāieceļ amatā uz laikposmu, kas sākas 2015. gada 1. jūnijā un beidzas 2019. gada 31. maijā.

               (6)

               Padome ir saņēmusi visu attiecīgo dalībvalstu kandidatūras,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Par valdes locekļiem uz otro pilnvaru termiņu no 2015. gada 1. jūnija līdz 2019. gada 31. maijam tiek ieceltas šādas personas (vārds, uzvārds, valstspiederība, dzimšanas datums):

               —

                  Henrik Søren LARSEN kungs, Dānija, 1961. gada 9. decembris,

               —

                  Aive TELLING kundze, Igaunija, 1974. gada 8. maijs,

               —

                  Kassandra DIMITRIOU kundze, Grieķija, 1957. gada 30. jūnijs,

               —

                  Anastassios YIANNAKI kungs, Kipra, 1957. gada 27. septembris,

               —

                  Marija TERIOŠINA kundze, Lietuva, 1952. gada 4. novembris,

               —

                  Liliana Luminiţa TÎRCHILĂ kundze, Rumānija, 1960. gada 1. februāris.

         2. pants
   Par valdes locekļiem uz pirmo pilnvaru termiņu no 2015. gada 1. jūnija līdz 2019. gada 31. maijam tiek ieceltas šādas personas (vārds, uzvārds, valstspiederība, dzimšanas datums):

               —

                  Anne-France Marie RIHOUX kundze, Beļģija, 1964. gada 12. jūnijs,

               —

                  Parvoleta Angelova LULEVA kundze, Bulgārija, 1966. gada 11. marts,

               —

                  Jörg LEBSANFT kungs, Vācija, 1956. gada 31. augusts,

               —

               Judīte DIPĀNES kundze, Latvija, 1971. gada 10. aprīlis,

               —

                  Edward XUEREB kungs, Malta, 1963. gada 26. novembris,

               —

                  Lidia Longina WĄSOWICZ kundze, Polija, 1953. gada 18. augusts,

               —

                  Ana Lília GOMES MARTINS kundze, Portugāle, 1973. gada 20. augusts,

               —

                  Miroslava BAJANÍKOVÁ kundze, Slovākija, 1986. gada 12. aprīlis,

               —

                  Keith Anthony Trevor BAILEY kungs, Lielbritānija, 1965. gada 2. jūnijs.

         3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 11. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         Jānis DŪKLAVS

      (1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (2007. gada 7. jūnijs), ar ko ieceļ 27 Eiropas Ķimikāliju aģentūras valdes locekļus (OV C 134, 16.6.2007., 6. lpp.).


title: 2012/439/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 24. jūlijs ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Lietuvas

text:
               27.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 200/20

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 24. jūlijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Lietuvas
   (2012/439/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
   ņemot vērā Lietuvas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

               (2)

               Pēc Zenonas Rokus RUDZIKAS kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Vitas MAČIULIS kungs, Lietuvas Dabaszinātņu un tehnoloģiju centra (CPST) uzņēmējdarbības konsultants, Lietuvas Fotoelementu tehnoloģijas un uzņēmējdarbības asociācijas (PTBA) valdes loceklis, tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 24. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2016/1515 (2016. gada 28. aprīlis) par Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               14.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 246/236

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2016/1515
   (2016. gada 28. aprīlis)
   par Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2014. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2014. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2014. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2014. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2016. gada 12. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2014. finanšu gada budžeta izpildi (05584/2016 – C8-0082/2016),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (4), un jo īpaši tās 97. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (6), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0118/2016),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Ķimikāliju aģentūras galīgie gada pārskati ir tādi, kā norādīts Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Ķimikāliju aģentūras 2014. finanšu gada pārskatus;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Ķimikāliju aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 409, 9.12.2015., 131. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums (2015. gada 14. decembris), ar ko ieceļ Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevējas komitejas locekļus un viņu aizstājējus no Dānijas

text:
               16.12.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 418/4

         PADOMES LĒMUMS
   (2015. gada 14. decembris),
   ar ko ieceļ Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevējas komitejas locekļus un viņu aizstājējus no Dānijas
   (2015/C 418/02)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (1) un jo īpaši tās 75. pantu,
   ņemot vērā kandidātu sarakstus, ko Padomei iesniegušas dalībvalstu valdības,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2015. gada 13. oktobra lēmumu (2) Padome iecēla Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevējas komitejas locekļus un viņu aizstājējus uz laikposmu no 2015. gada 20. oktobra līdz 2020. gada 19. oktobrim.

               (2)

               Dānijas valdība ir izvirzījusi papildu kandidatūras, lai aizpildītu vairākas amata vietas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo par Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevējas komitejas locekļiem un viņu aizstājējiem uz laikposmu no 2015. gada 20. oktobra līdz 2020. gada 19. oktobrim ieceļ šādas personas:
   I.   VALDĪBAS PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Dānija

                  Karin MØHL LARSEN kundze

                  Marie-Louise OUTZEN kundze

   II.   ARODBIEDRĪBU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Dānija

                  Christian SØLYST kungs

                  Tine SKOV JENSEN kundze

   III.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

               Valsts

               Locekļi

               Aizstājēji

               Dānija

                  Christiane MIßLBECK-WINBERG kundze

                  Henning GADE kungs

         2. pants
   Vēl neizvirzītos locekļus un viņu aizstājējus Padome iecels vēlāk.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 14. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         F. ETGEN

      (1)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums (2015. gada 13. oktobris), ar ko ieceļ Sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas padomdevējas komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV C 341, 16.10.2015., 4. lpp.).


title: Padomes lēmums (2002. gada 15. aprīlis) attiecībā uz 2001. gada Nolīguma, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus, pieņemšanu Eiropas Kopienas vārdā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0312

Oficiālais Vēstnesis L 112 , 27/04/2002 Lpp. 0034 - 0034

		Padomes lēmums(2002. gada 15. aprīlis)attiecībā uz 2001. gada Nolīguma, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus, pieņemšanu Eiropas Kopienas vārdā(2002/312/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdzniecību un attīstību (Unctad) izveidotā pārrunu konference 2001. gada 13. martā pieņēma 2001. gada Nolīgumu, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus (šeit turpmāk – "Nolīgums").(2) Apspriedēs ir panākts, ka šis jaunais nolīgums aizstāj 1989. gada Starptautisko nolīgumu par džutu, kas nav spēkā kopš 2001. gada 11. oktobra.(3) Kopiena ir locekle pagarinātajam 1989. gada Starptautiskajam nolīgumam par džutu, un tāpēc tās interesēs ir apstiprināt Nolīgumu, kas to aizstāj,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina 2001. gada Nolīgumu, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam tiek dotas tiesības iecelt personu(-as), kas pilnvarota(-as) parakstīt šo pieņemšanas dokumentu Kopienas vārdā [1].Luksemburgā, 2002. gada 15. aprīlīPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. PiquÉ I Camps[1] Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------


title: lēmums, ar ko nosaka datumu, kurā Euratom Apgādes aģentūra uzņemas savus pienākumus, un ar ko apstiprina aģentūras 1960. gada 5. maija noteikumus, kas paredz veidu, kādā pieprasījumu līdzsvaro ar rūdas, izejmateriālu un speciālo skaldmateriālu piedāvājumu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31960D0511

Oficiālais Vēstnesis 032 , 11/05/1960 Lpp. 0776 - 0776 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0017  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 12 Sējums 1 Lpp. 0017  Speciālizdevums dāņu valodā: Sērija I Nodaļa 1959-1962 Lpp. 0043  Speciālizdevums angļu valodā: Sērija I Nodaļa 1959-1962 Lpp. 0045

		Lēmums,ar ko nosaka datumu, kurā Eiropas Atomenerģijas Kopienas sagādes aģentūra uzņemas savus pienākumus, un ar ko apstiprina aģentūras 1960. gada 5. maija noteikumus, kas paredz veidu, kādā pieprasījumu līdzsvaro ar rūdas, izejmateriālu un speciālo skaldmateriālu piedāvājumuEIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 52., 53., 60. un 222. pantu,tā kā Komisija nosaka datumu, kurā sagādes aģentūra uzņemas tai ar līgumu uzliktos pienākumus,tā kā aģentūras noteikto procedūru ieviešana, īstenojot līguma 60. panta sesto daļu, neizbēgami nozīmē arī tādu pārejas pasākumu nepieciešamību, kas veicinās šo procedūru pakāpenisku piemērošanu,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsDatums, kurā sagādes aģentūra uzņemas tai ar līgumu nodotos pienākumus, ir 1960. gada 1. jūnijs.2. pantsAģentūras 1960. gada 5. maija noteikumi, kas nosaka veidu, kādā pieprasījumu līdzsvaro ar rūdas, izejmateriālu un speciālo skaldmateriālu piedāvājumu, ir apstiprināts.3. pantsLēmuma 2. pantā minētie noteikumi stājas spēkā to kopumā 1960. gada 1. jūnijā attiecībā uz līgumiem par speciālo skaldmateriālu piegādi.Attiecībā uz līgumiem par rūdas un izejmateriālu piegādi šo noteikumu 5. un 6. panta īstenošanu atliek uz sešiem mēnešiem no to spēkā stāšanās dienas, kas noteikta šā panta pirmajā daļā.4. pantsLīgumus par rūdas vai izejvielu piegādi šajā laikposmā iesniedz iepriekšējai apstiprināšanai Komisijā.Šajā sešu mēnešu periodā veic tirgus izpēti, un to pabeidz saskaņā ar procedūru, kas paredzēta noteikumu 1. līdz 4. pantā.5. pantsŠo lēmumu piemēro Eiropas Atomenerģijas kopienas sagādes aģentūrai, kā arī visiem rūdas, izejvielu un speciālo skaldmateriālu lietotājiem un ražotājiem.Briselē, 1960. gada 5. maijāKomisijas vārdā —E. M. J. A. Sassen--------------------------------------------------


title: 2004/612/EK: Komisijas lēmums (2004. gada 28. jūlijs) par grozījumiem Lēmumā 96/252/EK, ar ko pieņem piedāvātās saistības attiecībā uz antidempinga procedūru noteiktu Ķīnas Tautas Republikas, Horvātijas un Taizemes izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, un par atsaukumu piekrišanai dažu Taizemes eksportētāju piedāvātajām saistībām

text:
               25.8.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 275/15

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2004. gada 28. jūlijs)
   par grozījumiem Lēmumā 96/252/EK, ar ko pieņem piedāvātās saistības attiecībā uz antidempinga procedūru noteiktu Ķīnas Tautas Republikas, Horvātijas un Taizemes izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, un par atsaukumu piekrišanai dažu Taizemes eksportētāju piedāvātajām saistībām
   (2004/612/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret tādu importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. panta 9. punktu un 9. pantu,
   pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   IEPRIEKŠĒJA PROCEDŪRA

               (1)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 584/96 (2) uzlika galīgo antidempinga maksājumu noteiktu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, Horvātijā un Taizemē, kā pēdējoreiz apstiprināts ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 (3). Šim importam piemērojamie pasākumi ietver procentuālo nodokli, no kura atbrīvoti divi Taizemes ražotāji eksportētāji, kuri uzņēmušies saistības, kas pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 96/252/EK (4).

               (2)

               Komisija 2001. gada aprīlī oficiāli uzsāka starpposma pārskatu, lai pārbaudītu pasākumu veida piemērotību Taizemes izcelsmes importam (5). Pārskats tika uzsākts, pamatojoties uz to, ka bija radušās izpildes problēmas, uzraugot saistības, kas bija tikušas pieņemtas no diviem Taizemes eksportētājiem, proti, “Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd” un “TTU Industrial Corp. Ltd”. Tika veikta izmeklēšana līdz ar pārbaudi saistībā ar termiņa izbeigšanos, ko pabeidza ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003.

               (3)

               Pamatojoties uz šīs izmeklēšanas rezultātiem, kā paskaidrots Padomes Regulas (EK) Nr. 1496/2004 (6) 33., 34. un 35. apsvērumā, tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu veids vairs nav piemērots, tā kā saistības to pašreizējā veidā nav uzskatāmas par piemērotu un efektīvu līdzekli dempinga kaitējošās ietekmes izskaušanai.

               (4)

               Tālab, kā arī saskaņā ar attiecīgo saistību atbilstošajām klauzulām, kas Komisijai ļauj vienpusēji atcelt piekrišanu šādām saistībām, Komisija ir nolēmusi atcelt piekrišanu saistībām, ko piedāvā “Awaji Sangyo (Thailand) Co., Ltd” un “TTU Industrial Corp., Ltd”.

               (5)

               Attiecīgie eksportētāji tika informēti par Komisijas secinājumiem, un tiem tika dota iespēja izteikt savas piezīmes. To piezīmes tika ņemtas vērā, un secinājumi vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti. Abas sabiedrības tika aicinātas piedāvāt pārskatītas cenu saistības, kurās, cita starpā, būtu jāievēro minimālās importa cenas. Tomēr Komisija nevienu piedāvājumu nav saņēmusi.

               (6)

               No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktā paredzēto ir jāatceļ saistības, kas pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 96/252/EK, attiecībā uz abām Taizemes sabiedrībām.

               (7)

               Paralēli šim lēmumam Padome ar Regulu (EK) Nr. 1496/2004 ir grozījusi Regulu (EK) Nr. 964/2003, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus noteiktu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, Taizemē, un uzlikusi galīgo procentuālo antidempinga maksājumu šo produktu, ko ražojušas attiecīgās sabiedrības, importam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek atsaukta piekrišana “Awaji Sangyo (Thailand) Co. Ltd”, Samutprakarn un “TTU Industrial Corp. Ltd”, Bangkok piedāvātajām saistībām attiecībā uz antidempinga procedūru noteiktu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam ar izcelsmi, cita starpā, Taizemē.
   2. pants
   Komisijas Lēmuma 96/252/EK 1. panta b) apakšpunktu groza šādi:

               Svītro atsauci uz “Awaji Sangyo (Thailand) Co. Ltd”, Samutprakarn un uz “TTU Industrial Corp. Ltd”, Bangkok.

         3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2004. gada 28. jūlijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Pascal LAMY

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

      (2)  OV L 84, 3.4.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 778/2003 (OV L 114, 8.5.2003., 1. lpp.).

      (3)  OV L 139, 6.6.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2212/2003 (OV L 332, 19.12.2003., 3. lpp.).

      (4)  OV L 84, 3.4.1996., 46. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2000/453/EK (OV L 182, 21.7.2000., 25. lpp.).

      (5)  OV C 103, 3.4.2001., 5. lpp.

      (6)  Skat. šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (1999. gada 29. marts), ar ko noslēdz Konvenciju par Starptautisko Oderas aizsardzības komisiju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0257

Oficiālais Vēstnesis L 100 , 15/04/1999 Lpp. 0020 - 0020

		Padomes Lēmums(1999. gada 29. marts),ar ko noslēdz Konvenciju par Starptautisko Oderas aizsardzības komisiju(1999/257/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 130.s panta 1. punktu kopā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 228. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā Komisija Kopienas uzdevumā ir piedalījusies sarunās, lai izstrādātu Konvenciju par Starptautisko Oderas aizsardzības komisiju;tā kā šī konvencija Kopienas vārdā ir parakstīta 1996. gada 11. aprīlī Vroclavā (Polija);tā kā Konvencijas mērķis ir nostiprināt daudzpusēju sadarbību, lai novērstu un ierobežotu Oderas piesārņojumu, aizsargātu vidi un nodrošinātu ūdens resursu ilgstošu izmantošanu;tā kā Kopienas politikas galvenais mērķis vides jomā ir augsta līmeņa aizsardzība; tā kā tās pamatā ir piesardzības pasākumu un profilaktiskas darbības princips, vides postījumu novēršana no pirmsākumiem princips, kā arī princips "maksā piesārņotājs";tā kā Kopiena un dalībvalstis katra atbilstīgi savai kompetencei sadarbojas ar trešām valstīm un kompetentajām starptautiskajām organizācijām;tā kā tas, ka Kopiena noslēdz Konvenciju, sekmē Līguma 130.r punktā paredzēto mērķu sasniegšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina Konvenciju par Starptautisko Oderas aizsardzības komisiju.Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu vai personas, kam ir piešķirtas pilnvaras deponēt apstiprināšanas dokumentu Padomes Ģenerālsekretariātā saskaņā ar Konvencijas 18. panta 2. punktu.Briselē, 1999. gada 29. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsF. Müntefering[1] OV C 316, 14.10.1998., 5. lpp.[2] Atzinums sniegts 1998. gada 16. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (2002. gada 30. septembris) attiecībā uz Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par Eiropas Savienības Policijas misijas darbībām (EUPM) Bosnijā un Hercegovinā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0845

Oficiālais Vēstnesis L 293 , 29/10/2002 Lpp. 0001 - 0001

		Padomes Lēmums(2002. gada 30. septembris)attiecībā uz Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par Eiropas Savienības Policijas misijas darbībām (EUPM) Bosnijā un Hercegovinā(2002/845/KĀDP)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 24. pantu,ņemot vērā prezidentūras valsts ieteikumu,tā kā:(1) Padome 2002. gada 11. martā pieņēma Vienoto rīcību 2002/210/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju [1].(2) Saskaņā ar šās Vienotās rīcības 11. pantu par Eiropas Savienības Policijas misijas personāla statusu Bosnijā un Hercegovinā, tostarp netraucētai Eiropas Savienības Policijas misijas norisei vajadzīgajām privilēģijām, imunitātēm un citām garantijām, vienojas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 24. pantā izklāstīto kārtību.(3) Pēc Padomes 2002. gada 12. jūlija lēmuma, pamatojoties uz kuru prezidentūras valsts ir pilnvarota uzsākt sarunas, prezidentūras valsts apsprieda ar Bosniju un Hercegovinu nolīgumu par Eiropas Savienības Policijas misijas darbībām.(4) Minētais nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par Eiropas Savienības Policijas misijas (EUPM) darbībām Bosnijā un Hercegovinā.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots nozīmēt pilnvaroto(-ās) personu(-s) nolīguma parakstīšanai, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai.3. pantsŠo lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā.Briselē, 2002. gada 30. septembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsP. S. Møller[1] OV L 70, 13.3.2002., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1795 (2016. gada 29. septembris), ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz pielikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) un pievienoto noteikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (ADN)

text:
               11.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 274/52

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1795
   (2016. gada 29. septembris),
   ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz pielikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) un pievienoto noteikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (ADN)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Savienības rīcību bīstamo kravu transporta jomā būtu jātiecas uzlabot transporta drošumu un drošību, aizsargājot vidi un atvieglojot starptautisko transportu.

               (2)

               Savienība nav Līgumslēdzēja puse Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (“ADR”) un Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (“ADN”). Tomēr visas dalībvalstis ir Līgumslēdzējas puses ADR, un 13 dalībvalstis ir Līgumslēdzējas puses ADN.

               (3)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/68/EK (1) ir izklāstītas prasības bīstamo kravu pārvadājumiem pa autoceļiem, dzelzceļu un iekšējiem ūdensceļiem dalībvalstu teritorijā vai starp dalībvalstīm. Tas tiek darīts, atsaucoties uz ADR, uz Noteikumiem par bīstamo kravu starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas ir C pielikums Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) (“RID”), un uz ADN. Turklāt Direktīvas 2008/68/EK 4. pantā ir noteikts, ka “bīstamo kravu pārvadājumus starp dalībvalstīm un trešām valstīm atļauj, ja ir ievērotas ADR, RID vai ADN prasības, ja vien pielikumos nav norādīts citādi”.

               (4)

               Laikposmā no 2014. gada līdz 2016. gadam Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupa (WP.15) un ADN administratīvā komiteja, kas izveidotas attiecīgi saskaņā ar ADR 14. pantā un ADN 20. pantā paredzēto procedūru, izstrādāja dažus grozījumus, kuri, paredzams, stāsies spēkā 2017. gada 1. janvārī.

               (5)

               Ar šiem grozījumiem, kas attiecas uz tehniskajiem standartiem un vienotajām tehniskajām prasībām, tiecas nodrošināt drošu un efektīvu bīstamo kravu transportu, vienlaicīgi ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību šajā nozarē un tādu jaunu vielu un priekšmetu izstrādi, kas rada apdraudējumu transporta laikā. Izvērst bīstamo kravu pārvadājumus ar autotransportu un pa iekšējiem ūdensceļiem gan Savienībā, gan starp Savienību un kaimiņvalstīm ir galvenais elements kopējā transporta politikā, un ar to tiek nodrošināts, lai pareizi darbotos visas rūpniecības nozares, kas ražo vai izmanto preces, kuras klasificētas kā bīstamas saskaņā ar ADR un ADN.

               (6)

               Visi ierosinātie grozījumi ir pamatoti un noderīgi un būtu atbalstāmi. Tādēļ ir lietderīgi noteikt šo Savienības vārdā ieņemamo nostāju par grozījumiem, kas ierosināti ADR pielikumos un ADN pievienotajos noteikumos, kā izklāstīts pielikumā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem ADR pielikumos un ADN pievienotajos noteikumos, ir saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.
   Par formālām un nenozīmīgām izmaiņām grozījumos, ko ierosināts veikt ADR un ADN, kā minēts pirmajā daļā, un ko nosūtījis Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs, var vienoties bez turpmāka Padomes lēmuma.
   2. pants
   Lēmuma 1. pantā izklāstīto Savienības nostāju, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž tās dalībvalstis, kas ir minētajā pantā minēto nolīgumu Līgumslēdzējas puses.
   3. pants
   Atsauci uz pieņemtajiem grozījumiem ADR pielikumos un ADN pievienotajos noteikumos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot dienu, kad grozījumi stājas spēkā.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 29. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. ŽIGA

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Priekšlikums

                  Atsauces dokuments

                  Paziņošana

                  Temats

                  Piezīmes

                  ES nostāja

                  1

                  ECE/TRANS/WP.15/231

                  C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                     ADR A un B pielikuma grozījumu projekts

                  Tehniskā vienprātība Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupā (WP.15)

                  Atbalstīt grozījumus

                  2

                  ECE/TRANS/WP.15/231/Corr.1

                  C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                     ADR A un B pielikuma grozījumu projekts

                  Tehniskā vienprātība Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupā (WP.15)

                  Atbalstīt grozījumus

                  3

                  ECE/TRANS/WP.15/231/Add.1

                  C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                     ADR A un B pielikuma grozījumu projekts

                  Tehniskā vienprātība Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupā (WP.15)

                  Atbalstīt grozījumus

                  4

                  ECE/ADN/36

                  C.N.444.2016.TREATIES-XI.D.6

                     ADN pievienoto noteikumu grozījumu projekts

                  Tehniskā vienprātība Administratīvajā komitejā

                  Atbalstīt grozījumus

                  5

                  ECE/ADN/36/Add.1

                  C.N.607.2016.TREATIES-XI.D.6

                     ADN pievienoto noteikumu grozījumu projekts

                  Tehniskā vienprātība Administratīvajā komitejā

                  Atbalstīt grozījumus


title: 2007/858/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 17. decembris ), ar ko ieceļ Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāju un tā vietnieku

text:
               21.12.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 337/105

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 17. decembris),
   ar ko ieceļ Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāju un tā vietnieku
   (2007/858/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2100/94 (1994. gada 27. jūlijs) par Kopienas augu šķirņu tiesībām (1) un jo īpaši tās 47. panta 1. punktu,
   ņemot vērā kandidātu sarakstus, ko Komisija 2007. gada 29. oktobrī iesniedza pēc Kopienas Augu šķirņu biroja Administratīvās padomes atzinuma saņemšanas,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Paul A.C.E. VAN DER KOOIJ kungs, dzimis 1956. gada 13. janvārī, tiek iecelts par Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāju uz piecu gadu laikposmu.
   Ar šo Timothy MILLETT kungs, dzimis 1951. gada 6. janvārī, tiek iecelts par Kopienas Augu šķirņu biroja Apelācijas padomes priekšsēdētāja vietnieku uz piecu gadu laikposmu.
   Viņu amata pilnvaru laiks sākas dienā, kad viņi sāk pildīt pienākumus. Priekšsēdētājs un biroja Administratīvā padome vienojas par minēto dienu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 17. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. SILVA

      (1)  OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 873/2004 (OV L 162, 30.4.2004., 38. lpp.).