title: 2010/744/ES: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2010. gada 24. novembris ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Nīderlandes pieteikums EGF/2009/026 NL/ Noord Holland un Utrecht , 18. nodaļa)

text:
               4.12.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 318/41

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 24. novembris)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (Nīderlandes pieteikums EGF/2009/026 NL/Noord Holland un Utrecht, 18. nodaļa)
   (2010/744/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izveidoja, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna iesaistīties darba tirgū.

               (2)

               Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma ir paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

               (3)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot, nepārsniedzot EUR 500 miljonu maksimālo apjomu gadā.

               (4)

               Nīderlande 2009. gada 30. decembrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu saistībā ar darbinieku atlaišanu 79 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 18. nodaļas (“Poligrāfija un ierakstu reproducēšana”) nozarē divos NUTS II kaimiņu reģionos – Ziemeļholandē (NL32) un Utrehtā (NL31), un vēlāk šo pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju līdz 2010. gada 6. maijam. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā minētajām prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu, un tādēļ Komisija ierosina izmantot summu EUR 2 266 625 apmērā.

               (5)

               Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu iemaksu saistībā ar Nīderlandes iesniegto pieteikumu,

         IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu, lai piešķirtu EUR 2 266 625 saistību un maksājumu apropriācijās.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2010. gada 24. novembrī

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         O. CHASTEL

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (1995. gada 30. oktobris) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Brazīlijas Federatīvās Republikas sadarbības pamatnolīguma noslēgšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31995D0445

Oficiālais Vēstnesis L 262 , 01/11/1995 Lpp. 0053 - 0053

		Padomes Lēmums(1995. gada 30. oktobris)par Eiropas Ekonomikas kopienas un Brazīlijas Federatīvās Republikas sadarbības pamatnolīguma noslēgšanu(95/445/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. un 130.y pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 228. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā saskaņā ar Līguma 130.u pantu Kopienas politikai attīstības sadarbības jomā jāveicina ilgtspējīga jaunattīstības valstu ekonomikas un sociālā attīstība, to netraucēta un pakāpeniska integrēšanās pasaules ekonomikā un kampaņa pret nabadzību šajās valstīs;tā kā Kopienai, lai sasniegtu savus mērķus ārējo attiecību jomā, jāapstiprina Pamatnolīgums par tirdzniecību un ekonomisko sadarbību ar Brazīlijas Federatīvo Republiku,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Pamatnolīgums par sadarbību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku ir apstiprināts Kopienas vārdā.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz Nolīguma 33. pantā [3] noteikto paziņojumu.3. pantsKomisija, kam palīdz dalībvalstu pārstāvji, pārstāv Kopienu apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Nolīguma 29. pantu.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1995. gada 30. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Solana[1] OV C 163, 30.6.1992., 11. lpp.[2] OV C 337, 21.12.1992., 237. lpp.[3] Nolīguma spēkā stāšanās datumu Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī publicēs Padomes Ģenerālsekretariāts.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums 2011/424/KĀDP ( 2011. gada 18. jūlijs ), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Vidusjūras dienvidu reģionā

text:
               19.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 188/24

         PADOMES LĒMUMS 2011/424/KĀDP
   (2011. gada 18. jūlijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Vidusjūras dienvidu reģionā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nesenie notikumi arābu valstīs prasa pastiprinātu un visaptverošu Eiropas Savienības reakciju.

               (2)

               Eiropadome 2011. gada 4. februārī un 11. martā pieņēma deklarācijas un 2011. gada 24. un 25. martā – secinājumus, kuros pausts Savienības nodoms atbalstīt visus pasākumus, kas dienvidu kaimiņreģionā tiek veikti demokrātiskas pārveides virzienā, un attīstīt jaunu partnerību ar šo reģionu.

               (3)

               Padome 2011. gada 21. februārī pieņēma secinājumus par notikumiem dienvidu kaimiņreģionā un 2011. gada 20. jūnijā – par Eiropas kaimiņattiecību politiku, kuros pausts gandarījums par Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikumu attiecībā uz Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Vidusjūras dienvidu kaimiņreģionā.

               (4)

               AP un Eiropas Komisija un 2011. gada 8. marta un 25. maija paziņojumos iesniedza priekšlikumus attiecībā uz Partnerību demokrātijai un kopīgai labklājībai un jaunu pieeju partnerībai ar Savienības kaimiņvalstīm, piemērojot Eiropas kaimiņattiecību politiku.

               (5)

               Lai atbalstītu secīgu pāreju uz ilgtspējīgu demokrātiju, kā arī cilvēktiesības un tiesiskumu, ir vajadzīga uzlabota Savienības diplomātija reģiona valstīs.

               (6)

               Tādēļ būtu jāieceļ Eiropas Savienības īpašais pārstāvis (ESĪP) Vidusjūras dienvidu reģionā.

               (7)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kaitēt Līguma 21. pantā izklāstītajiem Savienības ārējās darbības mērķiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Iecelšana
   Ar šo Bernardino LEÓN kungs tiek iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Vidusjūras dienvidu reģionā uz laikposmu līdz 2012. gada 30. jūnijam. ESĪP pilnvaru termiņš var beigties ātrāk, ja Padome pēc AP priekšlikuma pieņem tādu lēmumu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pilnvaru pamatā ir Savienības politikas mērķi attiecībā uz dienvidu kaimiņreģionu, kā izklāstīts Eiropadomes 2011. gada 4. februāra un 11. marta deklarācijās un 2011. gada 24. un 25. marta secinājumos, kā arī Padomes 2011. gada 21. februāra un 20. jūnija secinājumos un ņemot vērā AP un Komisijas 2011. gada 8. marta un 25. maija paziņojumos paustos priekšlikumus.
   Šie mērķi aptver:

               a)

               Savienības politiskā dialoga uzlabošanu, atbalstu partnerībai un plašākām attiecībām ar Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm;

               b)

               ieguldījumu Savienības atbildē, reaģējot uz notikumiem Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs, īpaši demokrātijas un iestāžu izveides stiprināšanā, tiesiskumā, labā pārvaldībā, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanā, miera un reģionālajā sadarbībā, tostarp izmantojot Eiropas Kaimiņattiecību politiku un Savienību Vidusjūrai;

               c)

               uzlabotu Eiropas Savienības efektivitāti, klātbūtni un pamanāmību reģionā un attiecīgos starptautiskos forumos. Ciešas saskaņotības izveide ar attiecīgajiem vietējiem partneriem un tādām starptautiskām un reģionālām organizācijām kā ANO, Arābu valstu līga, Āfrikas Savienība, Islāma konferences organizācija un Persijas līča arābu valstu sadarbības padome.

         3. pants
   Pilnvaras
   Lai sasniegtu politikas mērķus, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               stiprināt Savienības vispārējo politisko nozīmi Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs, jo īpaši uzlabojot dialogu ar valdībām un starptautiskām organizācijām, kā arī ar pilsonisko sabiedrību un citiem attiecīgiem interesentiem un veicinot partneru izpratni par Savienības pieeju;

               b)

               saglabāt ciešus sakarus ar visām reģionā pastāvošajām demokrātiskās pārveides procesā iesaistītajām pusēm, sekmēt stabilizāciju un izlīgumu, pilnībā ievērojot vietējo pašnoteikšanos, un atbalstīt krīžu pārvarēšanu un novēršanu;

               c)

               atbalstīt labāku Savienības un dalībvalstu politikas un uz reģionu vērstu darbību saskaņu, konsekvenci un saskaņotību;

               d)

               palīdzēt sekmēt saskaņotību ar starptautiskiem partneriem un organizācijām. Sadarbībā ar Komisiju atbalstīt AP, piedaloties Vidusjūras dienvidu reģiona jautājumu darba grupas darbā;

               e)

               sekmēt to, ka reģionā tiek īstenota Savienības cilvēktiesību politika, tostarp Savienības Cilvēktiesību pamatnostādnes, jo īpaši Savienības Pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kā arī par vardarbību pret sievietēm un meitenēm un par viņu jebkāda veida diskriminācijas apkarošanu, un Savienības politika attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību, tostarp pārraugot attīstību un ziņojot par to, kā arī izstrādājot ieteikumus šajā sakarā.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD).
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam līdz 2012. gada 30. jūnijam ir EUR 855 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi informē Padomi un Komisiju par savas komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt darbinieku norīkošanu darbā pie ESĪP. Minētajam norīkotajam personālam atalgojumu maksā attiecīgā dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko ES dalībvalstis norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un ESĪP personāla imunitāte un privilēģijas
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas ESĪP un ESĪP personālam ir vajadzīgas misijas veikšanai un tās sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmējvalsti/uzņēmējvalstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un ESĪP komandas personāls ievēro drošības principus un minimuma standartus, kas noteikti ar Padomes Lēmumu 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (1).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, lai ESĪP varētu piekļūt jebkurai attiecīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas un dalībvalstis attiecīgos gadījumos nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku attiecībā uz tāda personāla drošību, kurš izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un pamatojoties uz drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko ESĪP ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa ESĪP tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izveidojot misijai paredzētu drošības plānu, kurā noteikti misijai paredzēti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, regulējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un minētajā teritorijā, kā arī rīcību drošības negadījumos, un nosakot misijas ārkārtas rīcības plānu un evakuācijas plānu;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi ESĪP komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir riska izvērtējuma pakāpe, kas piešķirta misijas teritorijai;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi pieņemtie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar starpposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot Padomei, AP un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus PDK un AP. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc PDK vai AP ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju un palīdz nodrošināt, lai visi Savienības un dalībvalstu instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības koordinē ar dalībvalstu un Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko reģionā veic citi Eiropas Savienības īpašie pārstāvji, tostarp ESĪP Tuvo Austrumu miera procesam. ESĪP sniedz regulārus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem, kas dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2012. gada janvāra beigām iesniedz Padomei, AP un Eiropas Komisijai progresa ziņojumu un pilnvaru termiņa beigās – visaptverošu pilnvaru īstenošanas ziņojumu.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 18. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.


title: 2007/622/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2007. gada 26. septembris ), ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Itālijas un groza Lēmumus 2006/524/EK, Euratom un 2006/651/EK, Euratom

text:
               28.9.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 253/39

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 26. septembris),
   ar ko ieceļ amatā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Itālijas un groza Lēmumus 2006/524/EK, Euratom un 2006/651/EK, Euratom

   (2007/622/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības izvirzīto kandidatūru,
   saņēmusi Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2006. gada 11. jūlija Lēmumu 2006/524/EK, Euratom, ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Čehijas, Vācijas, Igaunijas, Spānijas, Francijas, Itālijas, Latvijas, Lietuvas, Luksemburgas, Ungārijas, Maltas, Austrijas, Slovēnijas un Slovākijas (1), un 2006. gada 15. septembra Lēmumu 2006/651/EK, Euratom, ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus no Beļģijas, Grieķijas, Īrijas, Kipras, Nīderlandes, Polijas, Portugāles, Somijas, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes un divus komitejas locekļus no Itālijas (2), ir iecēlusi minētās komitejas locekļus no Itālijas uz laikposmu no 2006. gada 21. septembra līdz 2010. gada 20. septembrim.

               (2)

               Pēc Paolo NICOLETTI kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies minētās komitejas locekļa amata vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Marco FELISATI kungu ieceļ par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, nomainot Paolo NICOLETTI kungu, uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 20. septembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2007. gada 26. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. SILVA

      (1)  OV L 207, 28.7.2006., 30. lpp.

      (2)  OV L 269, 28.9.2006., 13. lpp.


title: 2005/837/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2005. gada 21. novembris ), ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli

text:
               29.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 312/58

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 21. novembris),
   ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli
   (2005/837/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 17. septembra Lēmumu 2002/758/EK, Euratom, ar ko ieceļ Europas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus uz laikposmu no 2002. gada 21. septembra līdz 2006. gada 20. septembrim (1),
   tā kā pēc Sheila RITCHIE kundzes atkāpšanās ir atbrīvojusies minētās komitejas locekļa vieta,
   ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības iesniegto kandidatūru,
   ņemot vērā Eiropas Savienības Komisijas atzinumu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kenneth FRASER kungs ir iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, nomainot Sheila RITCHIE kundzi, uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2006. gada 20. septembrim.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2005. gada 21. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. STRAW

      (1)  OV L 253, 21.9.2002., 9. lpp.


title: 2006/575/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 17. augusts ) attiecībā uz datoratbalstā un sakaru pasākumos ieguldīto izdevumu finansēšanu dzīvnieku veselības un labturības jomā 2006. gadam

text:
               23.8.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 229/5

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 17. augusts)
   attiecībā uz datoratbalstā un sakaru pasākumos ieguldīto izdevumu finansēšanu dzīvnieku veselības un labturības jomā 2006. gadam
   (2006/575/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1), un jo īpaši tā 17., 37. un 37.a pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 30. marta Lēmumu 2004/292/EK par Traces integrētās sistēmas ieviešanu, ar ko groza Lēmumu 92/486/EEK (2), dalībvalstīm ir obligāti jāiekļaujas šajā sistēmā no 2004. gada 31. decembra. Ir jāparedz nepieciešamie izdevumi sistēmas atjaunināšanai saistībā ar likumdošanas attīstību veterinārijas jomā un Traces attīstību, jo īpaši riska pārvaldības jomā. Sakarā ar tehniskajām vajadzībām, kas saistītas ar Traces ražošanas vides pieejamību un stabilitāti, kā arī sakarā ar drošības prasībām nepieciešams arī iegādāties informātikas aprīkojumu un pieņemt darbā operatoru un tehniķu grupu, kas nodarbotos vienīgi ar šo sistēmu. Ņemot vērā gūto pieredzi, lai sistēmu izmantotu ikdienā, ir nepieciešams arī pastiprināts loģistikas atbalsts. Kopienas finansiālais atbalsts tiek sniegts saskaņā ar 37. un 37.a pantu Lēmumā 90/424/EEK.

               (2)

               Paziņošanas sistēma, kas ieviesta, pamatojoties uz Padomes 1982. gada 21. decembra Direktīvu 82/894/EEK par dzīvnieku slimību paziņošanu Kopienā (3) un ar Komisijas 2005. gada 1. marta Lēmumu 2005/176/EK, ar kuru nosaka kodificētas veidlapas un kodus dzīvnieku slimību izziņošanai saskaņā ar Padomes Direktīvu 82/894/EEK (4), ir tehniski jāatjaunina. Kopienas finansiālais atbalsts tiek sniegts saskaņā ar 37. pantu Lēmumā 90/424/EEK.

               (3)

               Ir uzsākts tikai pētījums attiecībā uz navigācijas sistēmas specifikācijām, kas paredzēts Komisijas 2005. gada 5. augusta Lēmumā 2005/607/EK attiecībā uz datoru atbalstā un sakaru pasākumos ieguldīto izdevumu finansēšanu dzīvnieku veselības un labturības jomā 2005. gadam (5). Tādēļ ir atkārtoti jāsaplāno pētījums par satelītu navigācijas tehnoloģijas izmantošanu nolūkā uzlabot dzīvnieku aizsardzību saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (6) un grozījumu izdarīšanu Direktīvās 64/432/EEK un 93/119/EEK un Regulā (EK) Nr. 1255/97. Kopienas finansiālais atbalsts tiek sniegts saskaņā ar 17. pantu Padomes Lēmumā 90/424/EEK.

               (4)

               Informācijas politika dzīvnieku aizsardzības jomā prasa arī sniegt informāciju par tehnikas un zinātnes attīstību šajā jomā, kā arī veicināt Eiropas Savienības tirdzniecības partneru izpratni par dzīvnieku labturību lopkopībā. Kopienas finansiālais atbalsts tiek sniegts saskaņā ar 17. pantu Lēmumā 90/424/EEK.

               (5)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants

      Traces

   Lēmumā 2004/292/EK paredzētās Traces sistēmas uzturēšana, atjaunināšana un attīstība ir atļauta par šādām summām un šādiem mērķiem:

               —

               EUR 500 000 īpaša aprīkojuma un tehniskā nodrošinājuma iegādei, kas nepieciešams sistēmas pieejamības un drošības prasību apmierināšanai,

               —

               EUR 450 000 loģistikas atbalsta nodrošināšanai, kas vajadzīgs, lai palīdzētu sistēmas lietotājiem,

               —

               EUR 200 000 tehniskās apkopes nodrošināšanai, kas vajadzīga, lai sistēmu pielāgotu likumdošanas un tehnikas attīstībai,

               —

               EUR 300 000 datortehnoloģiju attīstībai, kas nepieciešama, lai īstenotu riska pārvaldības moduli.

         2. pants
   Dzīvnieku slimību izziņošanas sistēma
   Lēmumā 2005/176/EK paredzētās izziņošanas sistēmas apkopei atļauts izlietot EUR 200 000.
   3. pants
   Saziņa dzīvnieku labturības jomā
   1.   Pētījumam par informācijas un sakaru tehnoloģiju attīstību saistībā ar satelītu navigācijas iekārtām, kas ļauj uzlabot oficiālo pārbaužu efektivitāti labturības jomā, ir atļauts izlietot EUR 200 000.
   2.   Komisijai atļauts izlietot EUR 240 000, lai informētu patērētājus par Kopienas likumdošanu dzīvnieku aizsardzības jomā.
   3.   Komisijai atļauts izlietot EUR 230 000, lai informētu tirdzniecības partnerus par Kopienas likumdošanas izmaiņām dzīvnieku aizsardzības jomā.
   4. pants
   Publiskā iepirkuma procedūra
   Līgumslēdzējus izvēlēsies, pamatojoties uz konkursiem, ko izsludinās 2006. gada rudenī.

      Briselē, 2006. gada 17. augustā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/53/EK (OV L 29, 2.2.2006., 37. lpp.).

      (2)  OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/515/EK (OV L 187, 19.7.2005., 29. lpp.).

      (3)  OV L 378, 31.12.1982., 58. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2004/216/EK (OV L 67, 5.3.2004., 27. lpp.).

      (4)  OV L 59, 5.3.2005., 40. lpp.

      (5)  OV L 206, 9.8.2005., 22. lpp.

      (6)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES, Euratom) 2015/1681 (2015. gada 29. aprīlis) par Euratom Apgādes aģentūras 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/325

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES, EURATOM) 2015/1681
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Euratom Apgādes aģentūras 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Euratom Apgādes aģentūras 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Euratom Apgādes aģentūras 2013. finanšu gada pārskatiem un Aģentūras atbildes (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Aģentūrai par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 1. panta 2. punktu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra Lēmumu Nr. 2008/114/EK, Euratom, ar ko nosaka Euratom Apgādes aģentūras statūtus (4), un jo īpaši tā pielikuma 8. panta 9. punktu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0119/2015),

         1.

            sniedz Euratom Apgādes aģentūras ģenerāldirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2013. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Euratom Apgādes aģentūras ģenerāldirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 442, 10.12.2014., 267. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 41, 15.2.2008., 15. lpp.


title: 2014/263/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 6. maijs ), ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Beļģijas

text:
               12.5.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 137/6

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 6. maijs),
   ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli no Beļģijas

      (2014/263/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,
   ņemot vērā Beļģijas valdības priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 13. septembrī pieņēma Lēmumu 2010/570/ES, Euratom, ar ko laikposmam no 2010. gada 21. septembra līdz 2015. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (1).

               (2)

               Pēc Yves VANSCHUEREN kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies viena Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 20. septembrim, Dominique MICHEL kungs, Administrateur délégué de COMEOS (Fédération belge du Commerce et des Services) tiek iecelts par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 6. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. STOURNARAS

      (1)  OV L 251, 25.9.2010., 8. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1626 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VIII iedaļa – Eiropas Ombuds

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/136

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1626
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VIII iedaļa – Eiropas Ombuds
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības konsolidētos pārskatus par 2015. finanšu gadu (COM(2016) 475 – C8-0276/2016) (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas pārskatu par budžeta izpildi 2015. finanšu gadā un iestāžu atbildes (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (4), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu, kā arī 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (5) un jo īpaši tās 55., 99., 164., 165. un 166. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0142/2017),

               1.

               sniedz Eiropas ombudam apstiprinājumu par Eiropas Ombuda 2015. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Ombudam, Eiropadomei, Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un Ārējās darbības dienestam un nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 69, 13.3.2015.

      (2)  OV C 380, 14.10.2016., 1. lpp.

      (3)  OV C 375, 13.10.2016., 1. lpp.

      (4)  OV C 380, 14.10.2016., 147. lpp.

      (5)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1993 (2015. gada 22. oktobris), ar ko apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses

text:
               6.11.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 290/14

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1993
   (2015. gada 22. oktobris),
   ar ko apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu (1), no otras puses
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               2013. gada 21. jūnijā Padome pilnvaroja Eiropas Komisiju sākt sarunas ar Kosovu par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (“nolīgums”). Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, 2014. gada 25. jūlijā parafējot nolīgumu.

               (2)

               Nolīgumā ir ietverti arī jautājumi, kuri ir Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Kopiena”) kompetencē.

               (3)

               Tāpēc nolīgums būtu jānoslēdz arī Kopienas vārdā attiecībā uz jautājumiem, kuri ir Euratom līguma darbības jomā.

               (4)

               Par jautājumiem, uz kuriem attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, nolīguma parakstīšanai un noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra.

               (5)

               Šis nolīgums neskar dalībvalstu nostājas par Kosovas statusu, par ko lēmumu pieņems saskaņā ar dalībvalstīs pieņemto praksi un starptautiskajām tiesībām.

               (6)

               Turklāt neviens termins, formulējums vai definīcija, kas izmantota šajā lēmumā un nolīguma tekstā, nedz atsauce uz nepieciešamo juridisko pamatu nolīguma noslēgšanai nenozīmē to, ka Kopiena atzīst Kosovu par neatkarīgu valsti, kā arī nenozīmē, ka atsevišķas dalībvalstis Kosovu par tādu atzīst, ja iepriekš nav to izdarījušas.

               (7)

               Tāpēc būtu jāapstiprina, ka Komisija Kopienas vārdā noslēdz nolīgumu attiecībā uz jautājumiem, kuri ir Kopienas kompetencē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo apstiprina, ka Komisija Kopienas vārdā noslēdz Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un Kosovu (2).
   2. pants
   Šis lēmums neskar dalībvalstu un Kopienas nostāju par Kosovas statusu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2015. gada 22. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         F. ETGEN

      (1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244(1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

      (2)  Nolīguma teksts ir pievienots Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu.


title: 2011/549/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/23

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
   (2011/549/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0213/2010) (2),
   ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā Lēmumu Nr. 190/2003 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu (6),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7),
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0088/2011),

               1.

               atliek lēmuma pieņemšanu attiecībā uz apstiprinājuma sniegšanu Padomes ģenerālsekretāram par Padomes 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 69, 13.3.2009.

      (2)  OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp.

      (3)  OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp.

      (4)  OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  Lēmums ir pieņemts, pamatojoties uz Padomes 2002. gada 22. jūlijā pieņemto Reglamentu (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.).

      (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.
    ---documentbreak---

               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/25

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2011. gada 10. maijs)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, II iedaļa – Padome
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu (1),
   ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0213/2010) (2),
   ņemot vērā Padomes gada ziņojumu par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,
   ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),
   ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,
   ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,
   ņemot vērā Padomes ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā Lēmumu Nr. 190/2003 par Padomes locekļu delegātu ceļa izdevumu atlīdzināšanu (6),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (7),
   ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0088/2011),

               A.

               tā kā “pilsoņiem ir tiesības zināt, kā tiek izmantoti viņu maksātie nodokļi un kā politiskās iestādes īsteno tām uzticētās pilnvaras” (8);

               B.

               tā kā Ķelnes 1999. gada 3. un 4. jūnija Eiropadomes secinājumos bija paredzēts piešķirt Padomei rīcības pilnvaras spēcīgākas kopējās Eiropas drošības un aizsardzības politikas jomā;

               C.

               tā kā ar Padomes Lēmumu 2004/197/KĀDP (9) izveidoja mehānismu ATHENA tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, un šis lēmums kopā ar Padomē 2004. gada 28. aprīlī sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmumu 2004/582/EK par privilēģijām un imunitāti, ko piešķir saistībā ar ATHENA
                   (10), nodrošina ar ATHENA saistītas privilēģijas un imunitāti, kā arī piešķir Padomei rīcības pilnvaras;

               D.

               tā kā Padomes 2000. gada 28. februāra Lēmumā 2000/178/KĀDP par noteikumiem, ko piemēro valstu ekspertiem militārajā jomā, kurus pārejas posmā norīko uz Padomes Ģenerālsekretariātu (11), un Padomes 2001. gada 22. janvāra Lēmumā 2001/80/KĀDP par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidošanu (12) skaidri noteikts, ka izdevumi, kas rodas no militāro ekspertu norīkošanas, ir jāsedz no Padomes budžeta,

               1.

               norāda, ka 2009. gadā Padomes rīcībā bija saistību apropriācijas kopumā EUR 642 000 000 apmērā (2008. gadā – EUR 743 000 000) un to izlietojuma līmenis bija 92,33 %, kas ir gandrīz tāds pats kā 2007. gadā (93,31 %) un joprojām zemāks nekā pārējo iestāžu vidējais rādītājs (97,69 %);

               2.

               uzskata, ka Līguma par Eiropas Savienības darbību 335. pantā atzītā Savienības iestāžu administratīvā autonomija, kas tām atvēlēta darbības veikšanai, ir saistīta ar atbilstīgu atbildību un pārskatatbildību; tā kā Parlaments ir vienīgā tieši ievēlētā iestāde un viens no tā pienākumiem ir, pamatojoties uz Padomes ieteikumiem, sniegt apstiprinājumu par Savienības vispārējā budžeta izpildi, tas ir nolēmis šo autonomiju ievērot budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā un atsevišķi aplūkot tās vispārējā budžeta iedaļas, kuru pārvaldību katra no Savienības iestādēm veic, izmantojot savu autonomiju, un apstiprināt budžeta izpildi katrai no šīm iestādēm atsevišķi;

               3.

               pauž nožēlu par problēmām, ar kurām nācās saskarties 2007. un 2008. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrās, un atkārtoti apstiprina nostāju, kas pausta 2010. gada 16. jūnija rezolūcijā (13) par Padomes 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu, jo īpaši aicinājumu Padomei kopā ar Parlamentu ieviest budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā ikgadēju procedūru, lai sniegtu visu nepieciešamo informāciju par Padomes budžeta izpildi;

               4.

               atkārtoti norāda, ka Padomes izdevumi būtu jāpārbauda tādā pašā veidā kā pārējo Savienības iestāžu izdevumi, un ierosina, ka visatbilstošāk būtu izmantot pieeju, kas norādīta 2010. gada 16. jūnija rezolūcijā un jo īpaši, ka “šādai pārbaudei jāpamatojas uz turpmāk minētajiem rakstveida dokumentiem, ko iesniedz visas iestādes:

                           —

                           iepriekšējā finanšu gada pārskati, kas saistīti ar budžeta izpildi,

                           —

                           finanšu pārskats par aktīviem un pasīviem,

                           —

                           gada darbības pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību,

                           —

                           iekšējā revidenta ziņojums,

                     kā arī uz mutisku izklāstu tās komitejas sanāksmē, kura atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanu”;

               5.

               pauž dziļu nožēlu gan par to, ka Padomes prezidentūra ir noraidījusi uzaicinājumus piedalīties par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās komitejas sanāksmē, kurā bija plānots apspriest Padomes prezidentūras nostāju par ierosināto procedūru un sadarbības iespējām budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras jautājumos, gan arī par to, ka Padomes ģenerālsekretārs ir atteicies piedalīties par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās komitejas sanāksmē un apmainīties ar viedokļiem par Padomes budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru;

               6.

               ņem vērā priekšlikumu noslēgt Parlamenta un Padomes saprašanās memorandu par sadarbību ikgadējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā, kā tas ierosināts Padomes ģenerālsekretāra 2011. gada 4. marta vēstulē, un ņem vērā Padomes gatavību aplūkot budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru atsevišķi no budžeta procedūras, bet atkārtoti norāda, ka ir jāsaglabā Parlamenta un Padomes atšķirīgās lomas budžeta izpildes apstiprinājuma procedūrā un budžeta procedūrā, jo tās ir divas dažādas procedūras un Padomei vienmēr un visos gadījumos ir jāuzņemas pilnīga atbildība sabiedrības priekšā par tai uzticētajiem līdzekļiem; pauž dziļu nožēlu par to, ka Padomes prezidentūra un Padomes ģenerālsekretariāts ir atteicies piedalīties par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās komitejas sanāksmē un sniegt informāciju un atbildes uz jautājumiem par Padomes 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu un ka tie ir arī atteikušies rakstiski aizpildīt referenta iesniegto anketu;

               7.

               ņem vērā Ungārijas prezidentūras labo gribu un panākto progresu; lai veicinātu informācijas apmaiņu budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras laikā, ierosina Padomei izmantot tādu pašu pieeju, kādu izmanto citas iestādes, paredzot, ka šīs pieejas pamatelementi būtu šādi:

                           —

                           tiek sarīkota Padomes pārstāvju un par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās Parlamenta komitejas pārstāvju oficiāla sanāksme, kurā piedalītos Padomes ģenerālsekretārs un prezidentūras pārstāvji, par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās komitejas prezidija locekļi, referents un deputāti, kas pārstāv politiskās grupas (koordinatori un/vai ēnu referenti), lai sniegtu visu nepieciešamo informāciju par Padomes budžeta izpildi,

                           —

                           Padomes ģenerālsekretārs atbild uz jautājumiem, kurus Padomei iesniegusi komiteja, kas atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanu, kā arī

                           —

                           tiek izveidots grafiks, lai pilnveidotu un stabilizētu šo pagaidu risinājumu;

                     tādēļ uzskata, ka nav nepieciešams noslēgt iestāžu nolīgumu ar Padomi par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu;

               8.

               mudina Revīzijas palātu veikt Padomes pārraudzības un kontroles sistēmu padziļinātu novērtēšanu līdzīgu tai, ko Revīzijas palāta, gatavojot gada pārskatu par 2009. finanšu gadu, veica attiecībā uz Tiesas, Eiropas Ombuda un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pārraudzības un kontroles sistēmām;

      Lēmuma par budžeta izpildes apstiprināšanu atlikšanas iemesli

               9.

               norāda, ka lēmuma atlikšanas iemesli ir šādi:

                           a)

                           Padome nav pieņēmusi uzaicinājumu oficiāli tikties ar Parlamenta komiteju, kas atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanu, vai tās referentu, lai apspriestu jautājumus par Padomes 2009. gada budžeta izpildi;

                           b)

                           Padome atteicās sniegt Parlamentam rakstisku atbildi, iekļaujot tajā informāciju un dokumentus, kas Padomei tika prasīti referenta 2010. gada 14. decembra vēstules pielikumā;

                           c)

                           Parlaments no Padomes nav saņēmis tādus pamatdokumentus kā pilnīgs veikto budžeta līdzekļu pārvietojumu saraksts;

      Padomes turpmāk veicamās darbības

               10.

               aicina Padomes ģenerālsekretāru vēlākais līdz 2011. gada 15. jūnijam sniegt par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgajai Parlamenta komitejai izsmeļošas rakstiskas atbildes uz šādiem jautājumiem:

                           a)

                           Iepriekšējos gados Padome regulāri nav apmeklējusi par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās Parlamenta komitejas sanāksmes, kurās tika apspriesta Padomes budžeta izpildes apstiprināšana; tomēr tiek uzskatīts, ka Padomes pārstāvju klātbūtne šajās sanāksmēs ir ārkārtīgi svarīga, lai komitejas locekļi saņemtu atbildes uz jautājumiem par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu. Vai Padome piekrīt apmeklēt par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās Parlamenta komitejas turpmākās apspriedes par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu?

                           b)

                           Kāpēc Padome katru gadu maina iekšējās revīzijas ziņojuma struktūru/formātu? Kāpēc iekšējās revīzijas katru gadu ir tik īsas, vispārējas un neskaidras? Vai Padome, sākot ar 2010. gada budžeta izpildes apstiprināšanu, nevarētu iesniegt iekšējās revīzijas ziņojumu vēl kādā(-ās) citā(-ās) valodā(-ās) papildus franču valodas versijai?

                           c)

                           Vai ir veikta ārējā revīzija? Ja tā ir veikta, vai par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgā Parlamenta komiteja var iepazīties ar tās ziņojumu? Ja ārējā revīzija nav veikta, kādēļ Padome ir izlēmusi to neveikt?

                           d)

                           Līdz šim Padomes darbībai ir bijis nepieciešams Komisijas līdzfinansējums, kas pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās ir palielinājies. Kādas revīzijas un kontroles sistēmas ir ieviestas, lai nodrošinātu pilnīgu pārredzamību? Ņemot vērā to, ka ar Lisabonas līguma spēkā stāšanos ir palielinājies Komisijas līdzfinansējums, kā Padome saprot frāzi “atbildēt uz attiecīgiem pieprasījumiem”?

                           e)

                           Revīzijas palāta 2009. gada pārskatā ir konstatējusi, ka Padome divās no sešām pārbaudītajām iepirkuma procedūrām nebija ievērojusi Finanšu regulas noteikumus par paziņojumu publicēšanu saistībā ar līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu. Vai Padome ir pārbaudījusi vēl citas līdzīgas iepirkuma procedūras? Vai iekšējā procedūra ir pilnveidota, lai turpmāk izvairītos no šādiem gadījumiem?

                           f)

                           Attiecībā uz Eiropas Savienības īpašo pārstāvju (ESĪP) biroju personālu – lūdzu norādīt amata vietu skaitu un kategoriju personālam, kas 2009. gadā tika nodarbināts Padomes ESĪP birojos (visi darbinieki, amatu saraksts un citi). Kā un kad ESĪP biroju personāla amata vietas tiks sadalītas starp Padomi un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD)? Kāds bija katra ESĪP komandējumiem paredzētais budžets? Cik ESĪP biroju darbiniekus 2011. gada 1. janvārī pārcēla uz EĀDD? Cik darbinieku turpinās darbu Padomē un kāpēc?

                           g)

                           Padome gada finanšu darbības pārskata Nr. 11327/10, FIN 278 2.2. punktā uzsver budžeta jautājumus saistībā ar sekām, ko radījusi Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Vai Padome ir atrisinājusi problēmas saistībā ar H. Solanas izdevumiem? Cik liela daļa šo izdevumu ietilpst Padomes budžetā un cik liela – Komisijas budžetā?

                           h)

                           Cik lielus darbības, administratīvos, personāla, ēku u. c. izdevumus Padome bija paredzējusi 2009. gadā, lai izveidotu augstā pārstāvja/Komisijas priekšsēdētāja vietnieka (AP/PV) amata vietu?

                           i)

                           AP/PV stājās amatā 2009. gada 1. decembrī. Kā Padome un Komisija sadalīja ar to saistītās izmaksas (par personālu, komandējumiem u. c.)? Kā Padome izstrādāja AP/PV paredzēto budžetu 2010. gadam? Kādas budžeta pozīcijas un cik lielas summas tika paredzētas šīs amatpersonas darbībai?

                           j)

                           Kā biroju telpu atbrīvošana, pārceļot personālu uz EĀDD, ietekmēs Padomes plānus attiecībā uz ēkām? Vai ir veikti pasākumi, lai nodrošinātu šo telpu izmantošanu pēc to atbrīvošanas? Kādas ir telpu atbrīvošanas gaidāmās izmaksas? Kad tika publicēti uzaicinājumi uz konkursu saistībā ar telpu atbrīvošanu (ja tādi tika publicēti)?

                           k)

                           Cik lieli bija administratīvie un darbības izdevumi, kas saistīti ar kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) un kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) uzdevumu īstenošanu, kurus 2009. gadā daļēji finansēja no Savienības budžeta? Kāds bija kopējais KĀDP izdevumu apmērs 2009. gadā? Vai Padome varētu norādīt vismaz galvenās misijas un to izdevumus 2009. gadā?

                           l)

                           Cik lielas bija izmaksas saistībā ar Padomes darba grupu sanāksmēm KĀDP/KDAP jautājumos Briselē un citviet un kur notika šīs sanāksmes?

                           m)

                           Cik lieli bija administratīvie izdevumi, kas saistīti ar Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP)/KDAP militāro operāciju īstenošanu? Cik lielu daļu no militāro operāciju kopējiem izdevumiem apmaksāja no Savienības budžeta?

                           n)

                           Cik lieli bija mehānisma ATHENA darbības administratīvie izdevumi, cik amata vietu ir nepieciešams šā mehānisma darbības nodrošināšanai un vai kādas no šīm amata vietām tiks pārceltas uz EĀDD? Kam šie darbinieki ziņo par savu pienākumu izpildi?

                           o)

                           Padomes amatu sarakstā paredzēto amata vietu aizpildīšanas līmenis ir zems (91 % – 2009. gadā, 90 % – 2008. gadā). Vai šis pastāvīgi zemais līmenis netieši neietekmē Padomes Ģenerālsekretariāta darbību? Vai Padomes Ģenerālsekretariāts spēj izpildīt visus pienākumus, ņemot vērā pašreizējo darbinieku skaitu? Vai zems amata vietu aizpildīšanas līmenis ir raksturīgs noteiktiem dienestiem? Kādi ir amata vietu aizpildīšanas pastāvīgi zemā līmeņa iemesli?

                           p)

                           Cik amata vietas ir paredzētas “politikas koordinācijas” un administratīvā atbalsta uzdevumu veikšanai (kā noteikts Komisijas gada pārskatā par personāla novērtējumu)? Kāds ir šo amata vietu procentuālais īpatsvars attiecībā pret kopējo amata vietu skaitu?

                           q)

                           Lai sasniegtu administratīvos mērķus 2009. gadā, Padome ieviesa tāldarba iespējas. Kā Padome nodrošina šīs darba kārtības efektivitāti? Turklāt prasa Padomei ziņot par turpmākajiem šajos jautājumos veiktajiem pasākumiem un jo īpaši tiem, ar kuriem tiek uzlabota finanšu pārvaldība, kā arī šo pasākumu ieviešanas sekām;

                           r)

                           Padome palielināja amata vietu skaitu par 15 vietām (8 AD un 7 AST), lai nodrošinātu īru valodas nodaļai vajadzīgos darbiniekus. Cik darbinieku strādā ar pārējām valodām (darbinieku skaits katrai valodai)? Vai jau ir pieņemts darbā personāls kandidātvalstu vajadzībām un no kandidātvalstīm? Ja tas tā ir – cik amata vietu šim nolūkam ir atvēlēts (norādot atsevišķi pa valstīm un valodām)?

                           s)

                           2007. gada 14. decembrī izveidoja Refleksijas grupu, un 2008. gada 15. un 16. oktobrī iecēla amatā tās locekļus. Kādēļ tai nepieciešamo finansējumu nevarēja paredzēt un iekļaut 2009. gada budžetā? Vai, pārvietojot līdzekļus no rezerves neparedzētiem izdevumiem uz 2009. gada budžeta pozīciju, no kuras finansē 2007. gadā izveidotu struktūru, tiek stingri ievērota budžeta neitralitāte? Padome Refleksijas grupai paredzēja EUR 1 060 000. Cik amata vietu var piešķirt šai grupai?

                           t)

                           Joprojām ir vērojamas problēmas saistībā ar delegāciju ceļa izdevumiem (sk. Padomes 2010. gada 15. jūnija dienesta vēstuli Nr. SGS10 8254 2. aizzīmi 4. lpp.). Kāpēc šie izdevumi tiek iekļauti tik daudzās dažādās budžeta pozīcijās?

                           u)

                           Kāpēc joprojām tiek uzskatīts par vajadzīgu iekļaut iekšējā revīzijā delegāciju ceļa izdevumus un tulkošanas izdevumus (“les frais de voyage des délégués et les frais d’interprétation”), lai gan Parlamenta pēdējās divās rezolūcijās par Padomes budžeta izpildes apstiprināšanu saistībā ar šo jautājumu tika pausta spēcīga kritika?

                           v)

                           Padome kārtējo reizi to, ka mutiskās tulkošanas pakalpojumiem paredzētie līdzekļi ir izlietoti nepilnīgi, ir izmantojusi, lai nodrošinātu papildu finansējumu delegāciju ceļa izdevumiem. Tā rezultātā 2009. gada faktiskās saistības ceļa izdevumiem bija ievērojami mazākas, nekā bija sākotnēji paredzēts budžetā, un to apmērs bija mazāks nekā puse no apmēra, kas bija pieejams pēc pārvietojuma (EUR 36 100 000 sākotnējā budžetā un EUR 48 100 000, kas pieejami pēc pārvietojuma, salīdzinājumā ar EUR 22 700 000 uzņemtajās saistībās). Kāpēc tika veikts šis EUR 12 000 000 lielais pārvietojums (salīdzināt ar finanšu darbības pārskatu 11327/10, FIN 278, 3.3.2. punkts, 6. aizzīme)? Kāpēc Padome 12. lappusē ir norādījusi, ka uz delegāciju ceļa izdevumu pozīciju tiek pārvietoti mutiskās tulkošanas pakalpojumiem paredzētie līdzekļi EUR 12 000 000 apmērā, bet 13. lpp. attiecīgā pārvietojuma apmērs ir EUR 10 558 362? Kādiem nolūkiem tiks izmantota atlikusī summa, kas tika pārvietota no mutiskajai tulkošanai paredzētajiem līdzekļiem (kopējā pārvietojuma summa bija EUR 17 798 362)? Turklāt prasa Padomei paskaidrot, kādēļ uz 2009. gada budžetu tika pārnesta tik liela daļa līdzekļu atgūšanas rīkojumu (EUR 12 300 000 apmērā), kas bija izdoti pirms 2009. gada, kā arī to, kādēļ tika atgūti līdzekļi saistībā ar deklarācijām (EUR 6 300 000 apmērā), kas attiecas uz 2007. gadu;

                           w)

                           Padome 2009. gadā tāpat kā 2008. gadā pārdalīja līdzekļus, paredzot ievērojamu budžeta daļu ēkām, īpaši Residence Palace ēkas iegādei, kurai paredzētais sākotnējais piešķīrums tika vairāk nekā divkāršots (papildus 2009. gada budžetā paredzētajiem EUR 15 000 000 tika piešķirti vēl EUR 17 800 000). Kādi ir šīs rīcības iemesli? Vai Padomes Ģenerālsekretariāts var sniegt precīzus datus par šādas rīcības rezultātā gūtajiem ietaupījumiem? Kādas bija sākotnēji paredzētās Residence Palace ēkas izmaksas? Vai Padome uzskata, ka sākotnēji paredzētās izmaksas ir noteiktas precīzi, vai arī tās būs lielākas, nekā iepriekš aprēķināts? Kādi pasākumi tiek paredzēti šīs ēkas finansēšanai?

                           x)

                           Attiecībā uz Padomes budžeta izpildi un pārnestajām apropriācijām – vai Padome varētu iesniegt 2009. gada budžetā paredzētās summas, par kurām līdz 2010. gada jūnijam nebija saņemti rēķini un kuras tādēļ tika pārnestas uz nākamā gada budžetu?

                           y)

                           Uz 2010. gada budžetu tika pārnesti 2009. gadā uzkrātie piešķirtie ieņēmumi EUR 31 800 000 apmērā. Tie ir aptuveni 70 % no 2009. gadā piešķirtajiem ieņēmumiem. Kāpēc tiek pārnests tik procentuāli liels ieņēmumu apmērs? Kā šie ieņēmumi tiks/ir izmantoti 2010. gadā?

                           z)

                           Ko nozīmē frāze “tehnisks noteikums EUR 25 000 000 apjomā, lai 2010. gadā sāktu Eiropadomes kā jaunas iestādes darbību” (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/10, FIN 278, 3.1. punkta 4. aizzīmi)?

                           aa)

                           Kāds konfidencialitātes līmenis tiek piemērots dažādām Padomes budžeta pozīcijām?

                           ab)

                           Vai Padome var minēt konkrētus pasākumus, kas veikti Padomes finanšu pārvaldības uzlabošanai, jo īpaši saistībā ar jautājumiem, kas minēti 5. punktā Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcijā (14), kura bija pievienota tā lēmumam par Padomes 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu?

      Parlamentam iesniedzamie dokumenti

               11.

               aicina Padomes ģenerālsekretāru vēlākais līdz 2011. gada 15. jūnijam iesniegt par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgajai Parlamenta komitejai šādus dokumentus:

                           a)

                           Padomes 2009. gada budžetā veikto budžeta pārvietojumu pilnīgu sarakstu;

                           b)

                           rakstisku paziņojumu par Padomes komandējumu izdevumiem, kas radušies saistībā ar ESĪP komandējumiem;

                           c)

                           dalībvalstu deklarācijas par 2007. gadu (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/10, FIN 278, 3.2.2. punkta 2. aizzīmi) un

                           d)

                           Refleksijas grupas ziņojumu, lai saprastu, kāpēc šāda ziņojuma izmaksas ir EUR 1 060 000 (sk. finanšu darbības pārskata Nr. 11327/10, FIN 278, 2.2. punktu).

      (1)  OV L 69, 13.3.2009.

      (2)  OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp.

      (3)  OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp.

      (4)  OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  Lēmums ir pieņemts, pamatojoties uz Padomes 2002. gada 22. jūlijā pieņemto Reglamentu (OV L 230, 28.8.2002., 7. lpp.).

      (7)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (8)  Eiropas pārredzamības iniciatīva.

      (9)  OV L 63, 28.2.2004., 68. lpp.

      (10)  OV L 261, 6.8.2004., 125. lpp.

      (11)  OV L 57, 2.3.2000., 1. lpp.

      (12)  OV L 27, 30.1.2001., 7. lpp.

      (13)  OV L 252, 25.9.2010., 24. lpp.

      (14)  OV L 19, 23.1.2010., 9. lpp.


title: 2005/811/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 14. novembris), ar ko ieceļ vienu Reģionu komitejas locekli un vienu komitejas locekļa aizstājēju no Itālijas

text:
               23.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 304/17

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 14. novembris),
   ar ko ieceļ vienu Reģionu komitejas locekli un vienu komitejas locekļa aizstājēju no Itālijas
   (2005/811/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Itālijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2002. gada 22. janvārī pieņēma Lēmumu 2002/60/EK, ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļus un locekļa aizstājējus laikposmam no 2002. gada 26. janvāra līdz 2006. gada 25. janvārim (1).

               (2)

               Sakarā ar Reģionu padomes priekšsēdētāja vietnieka Luciano CAVERI kunga amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta, un pēc Rosario CONDORELLI kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2006. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā ir iecelti:

               a)

               šāds komitejas loceklis:

                  Luciano CAVERI kungs,

                  Presidente della Regione autonoma Valle d'Aosta;

               b)

               šāds komitejas locekļa aizstājējs:

                  Rosario CONDORELLI kungs,

                  Assessore Comunale del Comune di Sant'Agata Li Battiati (Catania).

         2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Tas stājas spēkā publicēšanas dienā.

      Briselē, 2005. gada 14. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         T. JOWELL

      (1)  OV L 24, 26.1.2002., 38. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/627 (2015. gada 20. aprīlis), par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Stokholmas Konvencijas par noturīgiem organiskiem piesārņotājiem Pušu septītajā konferencē attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem A, B un C pielikumā

text:
               22.4.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 103/8

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/627
   (2015. gada 20. aprīlis),
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Stokholmas Konvencijas par noturīgiem organiskiem piesārņotājiem Pušu septītajā konferencē attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem A, B un C pielikumā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               2004. gada 14. oktobrī ar Padomes Lēmumu 2006/507/EK (1) Eiropas Kopienas vārdā apstiprināja Stokholmas Konvenciju par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (“konvencija”).

               (2)

               Savienība ir iestrādājusi konvencijā paredzētos pienākumus Eiropas Savienības tiesībās, izmantojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 850/2004 (2).

               (3)

               Savienība stingri uzsver nepieciešamību pakāpeniski papildināt konvencijas A, B un/vai C pielikumu, tajos iekļaujot jaunas ķīmiskas vielas, kas atbilstoši kritērijiem ir noturīgi organiskie piesārņotāji, ņemot vērā piesardzības principu, lai sasniegtu konvencijas mērķi un izpildītu Pasaules samitā par ilgtspējīgu attīstību, kas notika 2002. gadā Johannesburgā, valdību panākto apņemšanos par ķīmisko vielu kaitīgās iedarbības samazināšanu līdz 2020. gadam.

               (4)

               Saskaņā ar konvencijas 22. pantu Pušu konferencē var pieņemt lēmumus par konvencijas A, B un/vai C pielikuma grozīšanu. Minētie lēmumi stājas spēkā vienu gadu pēc tam, kad par grozīšanu ir paziņojis depozitārijs, izņemot attiecībā uz tām konvencijas pusēm (“puses”), kuras izvēlējušās nepiedalīties.

               (5)

               Pēc pieteikuma saņemšanas no Savienības 2011. gadā par pentahlorfenola (PHF) iekļaušanu Noturīgo organisko piesārņotāju izvērtēšanas komiteja (NOP IK), kas izveidota saskaņā ar konvenciju, ir pabeigusi darbu pie PHF. NOP IK konstatēja, ka PHF atbilst konvencijas kritērijiem iekļaušanai tās A pielikumā. Pušu septītajā konferencē ir plānots pieņemt lēmumu par PHF iekļaušanu konvencijas A pielikumā.

               (6)

               PHF laišana tirgū vai izmantošana ir aizliegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3). Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (5) ir aizliegts laist tirgū un izmantot PHF attiecīgi kā augu aizsardzības līdzekli un kā biocīdu. Tā kā PHF pārnese vidē var notikt lielos attālumos, Savienības iedzīvotājiem būs lielāks ieguvums no šīs ķīmiskās vielas izmantošanas pakāpeniskas pārtraukšanas visā pasaulē nekā tikai no tās izmantošanas aizliegšanas Savienībā.

               (7)

               NOP IK iesaka iekļaut PHF konvencijas A pielikumā ar specifisku izņēmumu attiecībā uz PHF ražošanu un izmantošanu pārvades līniju balstiem un traversām. Savienībai nav vajadzīgs specifiskais izņēmums, bet tai būtu jāakceptē izņēmums Pušu septītajā konferencē, ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu PHF iekļaušanu.

               (8)

               Pēc pieteikuma saņemšanas no Savienības 2011. gadā par hlornaftalīnu iekļaušanu NOP IK konstatēja, ka polihlornaftalīni atbilst konvencijas kritērijiem to iekļaušanai tās A un C pielikumā. Pušu septītajā konferencē ir plānots pieņemt lēmumu par PHN iekļaušanu konvencijas A un C pielikumā.

               (9)

               PHN ražošana Savienībā nenotiek, taču tos var radīt netīši, lielākoties sadedzināšanā (galvenokārt atkritumu sadedzināšanā). Uz šīm darbībām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (6), un tām jāpiemēro noteikti emisiju pārvaldības pasākumi.

               (10)

               PHN laišana tirgū un izmantošana Savienībā ir aizliegta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 850/2004. Tā kā PHN pārnese vidē var notikt lielos attālumos, Savienības iedzīvotājiem būtu lielāks ieguvums no šīs ķīmiskās vielas izmantošanas pakāpeniskas pārtraukšanas visā pasaulē nekā tikai no tās aizliegšanas Savienībā.

               (11)

               Pēc pieteikuma saņemšanas no Savienības 2011. gadā par heksahlorbutadiēna (HHBD) iekļaušanu NOP IK ir konstatējusi, ka HHBD atbilst konvencijas kritērijiem iekļaušanai tās A un C pielikumā. Pušu septītajā konferencē ir plānots pieņemt lēmumu par HHBD iekļaušanu konvencijas A un C pielikumā.

               (12)

               HHBD ražošana Savienībā ir izbeigta, bet dažās rūpnieciskajās darbībās HHBD joprojām var radīt netīši. Uz šīm darbībām attiecas Direktīva 2010/75/ES, un tām jāpiemēro noteikti emisiju pārvaldības pasākumi.

               (13)

               HHBD laišana tirgū un izmantošana Savienībā ir aizliegta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 850/2004. Tā kā HHBD pārnese vidē var notikt lielos attālumos, Savienības iedzīvotājiem būtu lielāks ieguvums no šīs vielas izmantošanas pakāpeniskas pārtraukšanas visā pasaulē nekā tikai no tās aizliegšanas Savienībā.

               (14)

               Perfluoroktānsulfoskābe (PFOS) un tās atvasinājumi jau ir iekļauti konvencijas B pielikumā ar vairākiem specifiskiem izņēmumiem. Pēc minēto izņēmumu izvērtēšanas NOP IK aicina puses pārtraukt PFOS izmantošanu paklājos, ādā un apģērbos, tekstilijās un tapsējumā, pārklājumos un pārklājumu piedevās, insekticīdos ievazātu sarkano ugunsskudru un termītu apkarošanai. NOP IK arī aicina puses pārtraukt PFOS izmantošanu cietajai metalizācijai, kas ir atļauta kā specifisks izņēmums, un lietot to vienīgi cietajai metalizācijai tikai noslēgtās sistēmās, kas saskaņā ar konvenciju ir atļauta kā pieļaujams izmantošanas mērķis. Turklāt NOP IK mudina puses pārtraukt PFOS izmantošanu atraktantos Atta spp. un Acromyrmex spp. lapgraužu skudru apkarošanai, kas pašlaik saskaņā ar konvenciju ir atļauta kā pieļaujams izmantošanas mērķis.

               (15)

               Savienībai saskaņā ar NOP IK ierosinājumu būtu jāatbalsta specifisko izņēmumu un pieļaujamo izmantošanas mērķu svītrošana attiecībā uz PFOS un tās atvasinājumiem, ieskaitot izņēmumu to izmantošanai par slapināšanas līdzekli vadāmās galvanizācijas sistēmās, kurš Savienībā ir īstenots ar Regulu (EK) Nr. 850/2004 un kura termiņš ir 2015. gada 26. augusts,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Stokholmas Konvencijas par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem Pušu septītajā konferencē saskaņā ar NOP IK ieteikumiem, ir atbalstīt:

               —

               pentahlorfenola (PHF) (7) iekļaušanu konvencijas A pielikumā. Ja nepieciešams, Savienība var akceptēt specifisku izņēmumu attiecībā uz PHF ražošanu un izmantošanu pārvades līniju balstiem un traversām,

               —

               polihlornaftalīnu (PHN) (8) iekļaušanu konvencijas A un C pielikumā bez izņēmumiem,

               —

               heksahlorbutadiēna (HHBD) iekļaušanu konvencijas A un C pielikumā bez izņēmumiem,

               —

               šādu specifisku izņēmumu un pieļaujamo izmantošanas mērķu svītrošanu konvencijas B pielikuma ierakstā par perfluoroktānsulfoskābi (PFOS) un tās atvasinājumiem: paklāji, āda un apģērbi, tekstilijas un tapsējums, papīrs un iepakojums, pārklājumi un pārklājumu piedevas, gumija un plastmasa, insekticīdi ievazātu sarkano ugunsskudru un termītu apkarošanai, atraktants Atta spp. un Acromyrmex spp. lapgraužu skudru apkarošanai,

               —

               specifisku izņēmumu svītrošanu attiecībā uz PFOS izmantošanu metalizācijā (cietajā metalizācijā un dekoratīvajā metalizācijā), izņemot cietajā metalizācijā tikai noslēgtās sistēmās, kas saskaņā ar konvenciju ir atļauta kā pieļaujams izmantošanas mērķis.

         2.   Par šīs nostājas precizēšanu, ņemot vērā norises Pušu septītajā konferencē, var vienoties koordinēšanas uz vietas laikā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2015. gada 20. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. DŪKLAVS

      (1)  Padomes Lēmums 2006/507/EK (2004. gada 14. oktobris) par to, kā Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Stokholmas Konvenciju par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (OV L 209, 31.7.2006., 1. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 850/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.).

      (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembris) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

      (7)  Pentahlorfenols, tā sāļi un esteri.

      (8)  Dihlornaftalīni, trihlornaftalīni, tetrahlornaftalīni, pentahlornaftalīni, heksahlornaftalīni, heptahlornaftalīni un oktahlornaftalīni – atsevišķi vai kā polihlornaftalīnu sastāvdaļas.


title: Padomes Lēmums ( 2007. gada 25. maijs ), ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

text:
               31.5.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 120/4

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 25. maijs),
   ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus
   (2007/C 120/03)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā 2005. gada Pievienošanās līgumu, un jo īpaši tā 51. pantu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   tā kā:

               (1)

               Ar 2006. gada 18. septembra lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2006. gada 18. septembra līdz 2009. gada 17. septembrim.

               (2)

               Bija jāaizpilda Bulgārijas un Rumānijas locekļu vietas.

               (3)

               Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta valdības pārstāvja kategorijā, Andrea MONTANINO kungam atkāpjoties no amata.

               (4)

               Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā, Krzysztof KAFEL kungam atkāpjoties no amata.

               (5)

               Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta darba devēju organizāciju pārstāvju kategorijā, Marina PANKOVA kundzei atkāpjoties no amata.

               (6)

               Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta darba ņēmēju organizāciju pārstāvju kategorijā, Jean-Paul DELCROIX kungam atkāpjoties no amata.

               (7)

               Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta darba ņēmēju organizāciju pārstāvju kategorijā, Beata JAKUBOVA kundzei atkāpjoties no amata.

               (8)

               Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta darba ņēmēju organizāciju pārstāvju kategorijā, Bogdan OLSZEWSKI kungam atkāpjoties no amata.

               (9)

               Dalībvalstu valdības attiecībā uz saviem izvirzītajiem pārstāvjiem un Komisija attiecībā uz izvirzītajiem darba devēju un darba ņēmēju pārstāvjiem ir iesniegusi sarakstu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo turpmāk minētās personas ir ieceltas par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļiem uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2009. gada 17. septembrim.
   I.   VALDĪBU PĀRSTĀVJI
   Bulgārija

      Valentina DEIKOVA kundze
   Direktore
   Profesionālās izglītības politikas un mācību direktorāts
   Izglītības un zinātnes ministrija
   Itālija

      Enrico Eugenio CECCOTTI kungs
   Direttore dell'Osservatorio per le politiche attive del lavoro della Provincia di Roma
   Rumānija

      Madlen SERBAN kundze
   Direktore
   Valsts profesionālās izglītības un mācību attīstības centrs
   Polija

      Piotr BARTOSIAK kungs
   Vecākais speciālists
   Arodapmācības un pastāvīgās izglītības nodaļa
   Valsts izglītības ministrija
   II.   DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI
   Bulgārija

      Galia BOZHANOVA kundze
   Direktore, VET programmas
   Bulgārijas Rūpniecības apvienība — Bulgārijas Uzņēmēju savienība
   Latvija
   Ilona KIUKUCĀNES kundze
   Latvijas Darba devēju konfederācija
   Rumānija

      Ion HOHAN kungs

      UGIR — 1903

   pirmais priekšsēdētāja vietnieks
   III.   DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI
   Beļģija

      Jef MAES kungs
   ABVV Federaal
   Bulgārija

      Sveta TONEVA kundze
   KNSB
   Latvija
   Ilze TRAPENCIERES kundze
   Latvijas Brīvo arodbiedrību savienība —
   LBAS
   RumānijA

      Gheorghe SIMION kungs
   CNSLR-FRATIA
   Polija

      Zygmunt CYBULSKI kungs
   OPZZ

      Briselē, 2007. gada 25. maijs

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         A. SCHAVAN

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 1. lpp.).

      (2)  OV C 240, 5.10.2006., 1. lpp.


title: Izpildu Komitejas lēmums (1999. gada 28. aprīlis) par sadarbības koordinatoriem (SCH/Com–ex (99)7 Rev. 2)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

41999D0007

Oficiālais Vēstnesis L 239 , 22/09/2000 Lpp. 0411 - 0416

		Izpildu Komitejas lēmums(1999. gada 28. aprīlis)par sadarbības koordinatoriem(SCH/Com–ex (99)7 Rev. 2)IZPILDU KOMITEJA,ņemot vērā Šengenas Līguma īstenošanas konvencijas 132. pantu,ņemot vērā iepriekšminētās konvencijas 7. un 47. pantu,ņemot vērā savu 1998. gada 16. septembra Deklarāciju (dokuments SCH/Com–ex (98) Decl. 2 Rev.),IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. Ar šo apstiprina plānu par sadarbības koordinatoru savstarpēju nosūtīšanu, lai konsultētu un palīdzētu drošības un pārbaudes uzdevumu veikšanā pie ārējām robežām (dokuments SCH/I–Front (98)170 Rev. 5).2. Līgumslēdzējām valstīm ir ieteicams pēc pašu izvēles nekavējoties nosūtīt sadarbības koordinatorus uz tādām vietām, kuras ir iekļautas dokumenta SCH/I–Front (99)9 Rev 3 sarakstā, un vajadzības gadījumā noslēgt vajadzīgos divpusējos nolīgumus. Šis vietu saraksts nav saistošs un to atjaunina atbilstoši izmaiņām.Luksemburgā, 1999. gada 28. aprīlīPriekšsēdētājsC. H. Schapper--------------------------------------------------SCH/I–Front (98)170 Rev. 5Sadarbības Koordinatoru Savstarpēja Nosūtīšana, Lai Konsultētu Un Palīdzētu Drošības Un Pārbaudes Uzdevumu Veikšanā Pie Ārējām RobežāmIzpildu komiteja 1998. gada 16. septembra sanāksmē pieņēma Deklarāciju SCH/Com–ex (98) Decl. 2 Rev. 2, ar kuru Centrālajai grupai uztic pienākumu pārbaudīt, vai kādas Līgumslēdzējas Puses darbinieku ieteikumi un palīdzība pārbaužu veikšanā pie citas Līgumslēdzējas Puses ārējām robežām, varētu uzlabot robežu drošību.Robežu apakšgrupa 1998. gada 28. septembra sanāksmē pēc detalizētas apspriedes bez iebildumiem pieņēma lēmumu, ka šāda palīdzība un ieteikumi varētu uzlabot robežu drošību.Lai īstenotu Izpildu komitejas piešķirtās pilnvaras atlikušo daļu, ar šo apakšgrupa iesniedz šādu plānu par sadarbības koordinatoru savstarpēju nosūtīšanu, lai ieteiktu un palīdzētu drošības un pārbaudes uzdevumu veikšanā pie ārējām robežām.1. VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI1.1. Tiesiskais regulējumsSadarbības koordinatoru nosūtīšanu un darbību reglamentē Šengenas Konvencijas 47. panta 1. punkts, 2. punkts un 3. punkts un 7. panta trešais teikums.Šie noteikumi atļauj nosūtīt sadarbības koordinatorus pastāvīgi vai uz laiku, lai paplašinātu un paātrinātu sadarbību starp Līgumslēdzējām Pusēm. Tas īpaši attiecas arī uz savstarpējo palīdzību starp pārrobežu iestādēm pie ārējām robežām.Turklāt šī nosūtīšana izpildes līmenī vienmēr balstās uz tādiem divpusējiem nolīgumiem starp partnervalstīm, kurus vajadzības gadījumā var papildināt ar konkrētākām vienošanām starp attiecīgajām administratīvajām iestādēm. Nolīgumus, kuros atkāpjas no šādiem noteikumiem, tādējādi var noslēgt divpusēji starp valstīm, kuras veic sadarbības koordinatoru apmaiņu. Tomēr divpusēju nolīgumu noslēgšana nekādā veidā nekavē savstarpējās apspriedes un paziņošanu.1.2. Darbības jomasSadarbības koordinatorus var norīkot darbā robežpoliciju izpilddienestos, strādājot uz jūras un sauszemes robežām un attiecīgajās lidostās, kā arī krasta apsardzē. Viņi konsultē Šengenas valstu izpilddienestu pastāvīgos darbiniekus un palīdz tiem uzraudzības un pārbaužu pasākumos pie ārējām Šengenas robežām pēc darbinieku lūguma, saskaņā ar vienošanos ar vietējo iestādi un atbilstoši tās norādījumiem. Tādā veidā viņi var veikt novērojumus un vākt pierādījumus, lai izveidotu prezumpciju saistībā ar nelikumīgu ieceļošanu un pārrobežu noziegumiem. Tomēr viņi neveic nekādus uzdevumus, kas attiecas uz valstu suverenitāti. Šos koordinatorus norīko darbā galvenokārt robežšķērsošanas vietās un robežas posmos, kuriem ir īpaša nozīme attiecībā uz nelikumīgu ieceļošanu Šengenas zonā.Sadarbības koordinatoru darbība neskar tās valsts suverenitāti, kurai palīdz; koordinatoru pienākumu veikšana neietekmē tās valsts tiesību aktus un administratīvos noteikumus, kurai palīdz.Sadarbības koordinatoru pienākumus, kuri turpmāk ir uzskaitīti kā piemēri, veic tikai saistībā ar konsultāciju un atbalsta sniegšanu uzņemošās valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par robežpoliciju pienākumiem.Katrā gadījumā pienākumus izpilda:- saskaņā ar valsts tiesību aktiem,- stingri ievērojot īpašos noteikumus dažādajos divpusējos nolīgumos, kurus vajadzības gadījumā var papildināt ar konkrētākām vienošanām,un- saskaņā ar vienošanos ar uzņemošās valsts iestādēm un atbilstoši to norādījumiem.Šie pienākumi var būt:Informācijas apmaiņa- regulāra informācijas ievākšana un apmaiņa par īpašiem gadījumiem,- kontaktu izveidošana starp kompetentajām iestādēm, jo īpaši saskaņā ar Šengenas Konvencijas 39. un 46. pantu,- uzņemšanas valsts iestāžu informēšana par jautājumiem, kas attiecas uz iebraukšanu un izbraukšanu saistībā ar nosūtīto virsnieku izcelsmes valsti.Ieteikumi un palīdzība uzņemošās valsts koordinatoriem- ieteikumi un palīdzība uzņemošās valsts koordinatoriem:- intervējot ceļotājus un- pārbaudot tādu dokumentu autentiskumu, kuri izsniegti nosūtīto koordinatoru izcelsmes valstī.- ieteikumi un palīdzība uzņemošās valsts koordinatoriem tādos robežpolicijas uzraudzības pasākumos kā:- ziņojumu sagatavošana,- deklarāciju rakstīšana,- interviju veikšana,- statistikas apkopošana.- ieteikumi un palīdzība uzņemošās valsts koordinatoriem:- izvērtējot dokumentus, par kuriem sadarbības koordinatori kompetenti,- plānojot robežas uzraudzības pasākumus,- izvērtējot robežpolicijas darbību.- ieteikumi un palīdzība uzņemošās valsts koordinatoriem, atjauninot ziņojumu par stāvokli,- pavadot uzņemošās valsts koordinatorus, kuri veic robežas patruļu.Turklāt lidostās un jūras ostās var veikt arī šādus pienākumus:- ieteikumi/informācija iestādēm par repatriācijas pasākumiem, kurus veic sadarbības koordinatoru izcelsmes valsts, paturot prātā pastāvošos atpakaļuzņemšanas nolīgumus,- ieteikumi nosūtīto koordinatoru izcelsmes valsts ceļotāju vai pārvadātāju kontaktpersonām.1.3. Sadarbības koordinatoru profilsNosūtāmajiem koordinatoriem jābūt piemērotiem arī profesionālajā un personiskajā ziņā attiecībā uz iespējamajiem ilgtermiņa norīkojumiem uz ārvalstīm. Viņiem jābūt starptautiskai pieredzei. Ja iespējams, tiem ir padziļinātas zināšanas uzņemošās valsts valodā un tie vismaz pārvalda darba valodu, kuru lieto nosūtījuma vietā.Priekšroka ir dodama augsti kvalificētiem, profesionāliem koordinatoriem.1.4. ApgādeUzņemošās valsts sniedz nosūtītājai valstij materiāli tehnisko atbalstu, attiecīgi ņemot vērā abu valstu suverenitāti un ievērojot attiecīgo divpusējo nolīgumu.- ciktāl to atļauj vietējie apstākļi, uzņēmēja iestāde nodrošina sadarbības koordinatoriem pašiem savas telpas vai vismaz dod iespēju kopīgi izmantot telpas. Sadarbības koordinatoram ir iespēja kopīgi izmantot visu apgādes bāzi vietējā iestādē.- Sadarbības koordinatora uzturēšanos sedz nosūtītāja valsts. Uzņemšanas valsts palīdz sagādāt izmitināšanas vietu.- Sadarbības koordinatoru oficiālo līdzdalību uzņemošajā valstī (nosūtītājas valsts vēstniecība vai uzņemošās valsts ministrija/iestādes) nosaka divpusējos nolīgumos.- Medicīniskā aprūpe:Nosūtītāja valsts nodrošina, ka uzņemošajā valstī ir pieejams pietiekams veselības apdrošināšanas segums sadarbības koordinatora slimības gadījumā. Vajadzības gadījumā noslēdz papildapdrošināšanu.2. NORĪKOJUMU VIETASRobežu apakšgrupa atsevišķi paredz tādu vietu izvēli, kuras ir iesakāmas Šengenas valstīm sadarbības koordinatoru norīkošanai. Šis vietu saraksts nekādā veidā nav saistošs un to atjaunina atbilstoši izmaiņām.3. IZVĒRTĒJUMS/PAPILDUS PASĀKUMIŠengenas valstis vajadzības gadījumā Robežu apakšgrupā [1] apmainās ar pieredzi par sadarbības koordinatoru nosūtīšanu.[1] Pēc Šengenas integrēšanas Eiropas Savienībā Robežu apakšgrupas darbu turpinās Padomes struktūra, kura ir kompetenta ārējo robežu jautājumos.--------------------------------------------------SCH/I–Front (99)9 Rev. 3(Sadarbības koordinatoru savstarpējā nosūtīšana, lai konsultētu un palīdzētu drošības un pārbaudes uzdevumu veikšanā pie ārējām robežām)Saraksts, kurā norādītas tās vietas, kuras šobrīd iesaka Šengenas valstīm sadarbības koordinatoru nosūtīšanaiTurpmākajā sarakstā ir vietas, kuras Robežu apakšgrupa šobrīd iesaka Šengenas valstīm sadarbības koordinatoru nosūtīšanai.Šis vietu saraksts nekādā veidā nav saistošs un Robežu apakšgrupa to atjaunina atbilstoši esošajam stāvoklim [1].1. Beļģija- Brisele (Zaventem lidosta)2. Vācija- lidosta Frankfurtē pie Mainas- Minhene (Franz–Joseph–Strauß lidosta)- Frankfurte pie Oderas (sauszemes robeža ar Poliju)- Ludvigsdorfa (sauszemes robeža ar Poliju)- Cinvalde (sauszemes robeža ar Čehijas Republiku)- Vaidhauza (sauszemes robeža ar Čehijas Republiku)- Hamburga (osta)3. Francija- Marseļa (osta)- Parīze (Roissy–Charles–de–Gaulle lidosta)4. Grieķija- Atēnas (lidosta)- Saloniki (lidosta)- Kakabija (sauszemes robeža ar Albāniju)- Kastaņesa (sauszemes robeža ar Turciju)- Samosa- Korfa5. Itālija- Roma — Fiumicino (lidosta)- Brindizi (jūras robeža)- Trapani- Trieste (sauszemes robeža ar Slovēniju)- Milāna (Malpensa lidosta)6. Nīderlande- Amsterdama (Schiphol lidosta)7. Austrija- Vīne — Schwechat (lidosta)- Nikelsdorfas automaģistrāle (sauszemes robeža ar Ungāriju)- Špīlfelda (sauszemes robeža ar Slovēniju)- Berga (sauszemes robeža ar Slovākiju)- Drāzenhofene (sauszemes robeža ar Čehijas Republiku)8. Spānija- Alhesirasa (osta)- Madride (Barajas lidosta)[1] Pēc Šengenas integrēšanas Eiropas Savienībā Robežu apakšgrupas darbu turpinās Padomes struktūra, kura ir kompetenta ārējo robežu jautājumos.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (2001. gada 26. februāris) par 2000. gada 24. novembrī Briselē parafētā Eiropas Kopienas un Bosnijas un Hercegovinas Nolīguma par tekstilizstrādājumu tirdzniecību parakstīšanu un provizorisku piemērošanu

text:
270                   LV                          Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis                                       11/36. sēj.
32001D0213
22.3.2001.                                     EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS                                                  L 83/1
                                                          PADOMES LĒMUMS
                                                       (2001. gada 26. februāris)
             par 2000. gada 24. novembrī Briselē parafētā Eiropas Kopienas un Bosnijas un Hercegovinas Nolīguma par
                            tekstilizstrādājumu tirdzniecību parakstīšanu un provizorisku piemērošanu
                                                              (2001/213/EK)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,                                              IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā                                        1. pants
133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo
teikumu,                                                                Ņemot vērā līguma iespējamo noslēgšanu nākotnē, ar šo Padomes
                                                                        priekšsēdētājam ir tiesības izraudzīties personas, kam ir pilnvaras
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,                                      Kopienas vārdā parakstīt Eiropas Kopienas un Bosnijas un
                                                                        Hercegovinas Nolīgumu par tekstilizstrādājumu tirdzniecību.
tā kā:
                                                                                2. pants
(1)    Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi Nolīgumu par tek-         Pamatojoties uz savstarpīguma principu, 1. pantā minēto
       stilizstrādājumu tirdzniecību ar Bosniju un Hercegovinu.         nolīgumu piemēro pagaidu kārtā no 2001. gada 1. marta līdz tā
                                                                        oficiālās noslēgšanas procedūru izpildei.
(2)    Nolīgums tika parafēts 2000. gada 24. novembrī.                  Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
(3)    Ņemot vērā līguma iespējamo noslēgšanu nākotnē, tas
       jāparaksta Kopienas vārdā.                                       Briselē, 2001. gada 26. februārī
                                                                                Padomes vārdā —
(4)    Līdz nolīguma oficiālās noslēgšanas procedūru izpildei ir
       lietderīgi to piemērot pagaidu kārtā no 2001. gada 1. marta                                          priekšsēdētāja
       saskaņā ar savstarpējības principu,                                                                    A. LINDH


title: 2006/361/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 19. maijs ), ar ko izbeidz antisubsidēšanas tiesvedību saistībā ar dažu tāda veida plastmasas maisu un maisiņu importu, kuru izcelsmes valsts ir Malaizija un Taizeme

text:
               20.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 134/43

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 19. maijs),
   ar ko izbeidz antisubsidēšanas tiesvedību saistībā ar dažu tāda veida plastmasas maisu un maisiņu importu, kuru izcelsmes valsts ir Malaizija un Taizeme
   (2006/361/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2026/97 (1) (“pamatregula”) un jo īpaši tās 14. pantu,
   apspriedusies ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

               (1)

               Pēc apspriešanās Komisija 2005. gada 30. jūnijā ar paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (2) paziņoja, ka uzsāk antisubsidēšanas tiesvedību saistībā ar dažu tāda veida Malaizijas un Taizemes izcelsmes plastmasas maisu un maisiņu importu, kas satur vismaz 20 % polietilēna un kuru biezums nepārsniedz 100 mikrometrus; parasti tos deklarē ar KN kodu ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 un ex 3923 29 90.

               (2)

               Tajā pašā dienā Komisija paziņoja par antidempinga izmeklēšanas sākšanu saistībā ar dažu tāda veida Ķīnas Tautas Republikas, Malaizijas un Taizemes izcelsmes plastmasas maisu un maisiņu importu, kas satur vismaz 20 % polietilēna un kuru biezums nepārsniedz 100 mikrometrus.

               (3)

               Antisubsidēšanas tiesvedība tika uzsākta saskaņā ar pamatregulas 10. punktu pēc tam, kad trīsdesmit Eiropas dažu veidu plastmasas maisu un maisiņu ražotāji (“prasītāji”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido vairāk nekā 25 % no Kopienas kopējās šo plastmasas maisu un maisiņu produkcijas, 2005. gada 18. maijā iesniedza sūdzību. Sūdzībā ir ietverti sākotnēji šķietami ticami pierādījumi tam, ka minētais ražojums tiek subsidēts un tā rezultātā tiek nodarīts būtisks kaitējums, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu tiesvedības uzsākšanu.

               (4)

               Komisija par tiesvedības uzsākšanu oficiāli informēja Malaizijas un Taizemes iestādes, ražotājus eksportētājus Malaizijā un Taizemē, importētājus/tirgotājus un to apvienības, attiecīgos zināmos lietotājus, kā arī attiecīgo eksportētājvalstu pārstāvjus un prasītājus, kuri lūdz uzsākt tiesvedību. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par tiesvedības uzsākšanu.

         B.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA

               (5)

               Prasītāji ar 2006. gada 10. februāra vēstuli Komisijas dienestiem oficiāli atsauca sūdzību.

               (6)

               Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 1. punktu tiesvedību var izbeigt, ja sūdzība tiek atsaukta un šāda izbeigšana nav pretrunā Kopienas interesēm.

               (7)

               Komisija uzskatīja, ka pašreizējā tiesvedība jāizbeidz, jo izmeklēšanā neatklāja apsvērumus, kas norādītu uz to, ka tiesvedības izbeigšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Ieinteresētās personas attiecīgi tika informētas un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes. Iebildumi netika izteikti.

               (8)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka antisubsidēšanas tiesvedība saistībā ar dažu tāda veida Malaizijas un Taizemes izcelsmes plastmasas maisu un maisiņu importu Kopienā, jāizbeidz, nenosakot kompensācijas pasākumus.

               (9)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar padomdevējas komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo izbeidz antisubsidēšanas tiesvedību saistībā ar dažu tāda veida Malaizijas un Taizemes izcelsmes plastmasas maisu un maisiņu importu, kas satur vismaz 20 % polietilēna un kuru biezums nepārsniedz 100 mikrometrus.

      Briselē, 2006. gada 19. maijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Peter MANDELSON

      (1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

      (2)  OV C 159, 30.6.2005., 15. lpp.


title: Padomes direktīva (1991. gada 18. novembris) par to, kā noslēdz Konvenciju par Starptautisko Elbas aizsardzības komisiju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31991D0598

Oficiālais Vēstnesis L 321 , 23/11/1991 Lpp. 0024 - 0027

		Padomes Direktīva(1991. gada 18. novembris)par to, kā noslēdz Konvenciju par Starptautisko Elbas aizsardzības komisiju(91/598/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 130.s pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1]ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],,ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],ņemot vērā Rezolūciju, ko 1987. gada 19. oktobra Padomē pieņēma Padome un to dalībvalstu valdību pārstāvji par Eiropas Kopienas vides politikas un rīcības programmas turpināšanu un īstenošanu (1987.- 1992. gadā) [4], kā arī ceturto Eiropas Kopienu vides rīcības programmu, kas pievienota minētajai rezolūcijai, še turpmāk – "Ceturtā rīcības programma",tā kā ceturtajā rīcības programmā, turpinot agrākās rīcības programmas, kā galvenās darbības jomas ir uzskaitīts monitorings un kontrole, ar nolūku uzlabot ūdens kvalitāti un samazināt piesārņojumu;tā kā ceturtajā rīcības programmā ir aicinājums Kopienai un tās dalībvalstīm aktīvi piedalīties starptautiskajā darbībā vides aizsardzībai, šajā jomā īpaši pievēršoties divpusējai sadarbībai ar trešām valstīm;tā kā 1990. gada 8. oktobrī Magdeburgā parakstītajā Konvencijā par Starptautisko Elbas aizsardzības komisiju jo īpaši ir paredzēts izveidot starptautisku komisiju nolūkā novērt piesārņojumu Elbā un tās hidrogrāfiskajā baseinā, ciktāl to paredz šī konvencija;tā kā esošie Kopienas tiesību akti par ūdens piesārņojumu patlaban attiecas uz Elbu un tās pietekām, kur tās tek cauri Vācijas Federatīvās Republikas teritorijai;tā kā Kopienai ir jāapstiprina Konvencija, lai panāktu viena Kopienas mērķa sasniegšanu attiecībā uz vides kvalitātes saglabāšanu, aizsargāšanu un uzlabošanu, kā to paredz Vienotais Eiropas akts;tā kā minētā konvencija Kopienas vārdā tika parakstīta 1990. gada 8. oktobrī,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā tiek apstiprināta Konvencija par Starptautisko Elbas aizsardzības komisiju.Konvencijas teksts še ir pievienots.2. pantsEiropas Ekonomikas kopienas vārdā Padomes priekšsēdētājs informēs Vācijas Federatīvo Republiku kā depozitārvalsti par to, ka tiktāl, ciktāl tas attiecas uz Kopienu, priekšnosacījumi attiecībā uz Konvencijas stāšanos spēkā ir izpildīti, saskaņā ar Konvencijas 18. panta pirmo daļu.Briselē, 1991. gada 18. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. E. Andriessen[1] OV C 93, 11.4.1991., 10. lpp.[2] OV C 158, 17.6.1991., 291. lpp.[3] OV C 191, 22.7.1991., 21. lpp.[4] OV C 328, 7.12.1987., 1. lpp.--------------------------------------------------