title: Padomes Lēmums 2014/129/KĀDP ( 2014. gada 10. marts ), ar ko veicina neatkarīgu neizplatīšanas “ideju ģeneratoru” Eiropas tīklu, lai atbalstītu to, ka tiek īstenota ES Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

text:
               12.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 71/3

      PADOMES LĒMUMS 2014/129/KĀDP
   (2014. gada 10. marts),
   ar ko veicina neatkarīgu neizplatīšanas “ideju ģeneratoru” Eiropas tīklu, lai atbalstītu to, ka tiek īstenota ES Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 12. decembra sanāksmē pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (turpmāk “ES MII Neizplatīšanas stratēģija”), kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu.

               (2)

               Savienība aktīvi īsteno ES MII Neizplatīšanas stratēģiju un veic pasākumus, kas minēti tās III nodaļā, piemēram, Savienībā attīstot vajadzīgās struktūras.

               (3)

               Padome 2008. gada 8. decembrī pieņēma secinājumus un dokumentu ar nosaukumu “Jaunas Eiropas Savienības darbības līnijas, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu” (turpmāk “Jaunās darbības līnijas”), kur teikts, ka MII izplatīšana ir viens no lielākajiem drošības apdraudējumiem un ka MII neizplatīšanas politika ir kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) būtiska daļa.

               (4)

               Jaunajās darbības līnijās Padome aicina Padomes kompetentos sastāvus un struktūras, Komisiju, citas iestādes un dalībvalstis saistībā ar minēto dokumentu veikt konkrētus papildu pasākumus.

               (5)

               Jaunajās darbības līnijās Padome uzsver, ka Savienības darbībā, vēršoties pret MII izplatīšanu, varētu būt noderīgs atbalsts, ko sniedz nevalstisku organizāciju MII neizplatīšanas tīkls, kurā apvienotas ārpolitikas iestādes un pētniecības centri, kas specializējas Savienības stratēģiskajās jomās, reizē izvēršot jau pastāvošos lietderīgos tīklus. Šādā tīklā varētu iekļaut arī iestādes no trešām valstīm, ar ko Savienība risina konkrētu dialogu par MII neizplatīšanas jautājumiem.

               (6)

               Eiropadome 2005. gada 15. un 16. decembrī pieņēma ES Stratēģiju vieglo un kājnieku ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai (turpmāk “ES VIKI stratēģija”), kurā izklāstītas pamatnostādnes Savienības rīcībai VIKI jomā. ES VIKI stratēģijā ir norādīts, ka VIKI un to munīcijas nelikumīga uzkrāšana un tirdzniecība rada nopietnu apdraudējumu starptautiskajam mieram un drošībai.

               (7)

               Starp ES VIKI stratēģijas mērķiem ir minēta nepieciešamība veicināt efektīvas daudzpusējas attiecības, lai izveidotu starptautiskus, reģionālus vai Savienības un tās dalībvalstu mehānismus vieglo ieroču un kājnieku ieroču, kā arī to munīcijas piegādes un destabilizējošas izplatīšanas apkarošanai.

               (8)

               Padome 2010. gada 26. jūlijā pieņēma Lēmumu 2010/430/KĀDP (1), ar ko izveidoja Eiropas neatkarīgo ieroču neizplatīšanas “ideju ģeneratoru” tīklu un noteica, ka minētā lēmuma īstenošanu tehniski veic ES ieroču izplatīšanas novēršanas konsorcijs (turpmāk “konsorcijs”).

               (9)

               Konsorcija kā vienīgā dotācijas saņēmēja izvēle šajā gadījumā ir pamatota ar Savienības vēlmi, ko atbalsta arī tās dalībvalstis, turpināt produktīvu sadarbību ar Eiropas “ideju ģeneratoru” tīklu, kas palīdz veidot kopīgu Eiropas kultūru MII neizplatīšanas un atbruņošanās jautājumos, kā arī palīdz Savienībai izstrādāt un veidot tās politiku minētajās jomās un palielināt Savienības pamanāmību. Šajā gadījumā finansējums 100 % apmērā ir nepieciešams paša Konsorcija būtības dēļ, jo to ir izveidojusi Savienība un tas ir pilnībā atkarīgs no Savienības atbalsta. Konsorcijam nav neatkarīgu finanšu resursu, un tam juridiski nav tiesību vākt citus līdzekļus. Turklāt papildus četriem vadošajiem “ideju ģeneratoriem” konsorcijs ir izveidojis tīklu, kurā pārstāvēti vairāk nekā 60 “ideju ģeneratori” un pētniecības centri, apkopojot gandrīz visas nevalstiskā sektora īpašās zināšanas Savienībā.

               (10)

               Līdz šim konsorcijs ir sarīkojis divus Savienības ekspertu seminārus (Briselē 2011. gada maijā un 2013. gada jūnijā) un divas vērienīgas ieroču neizplatīšanas jautājumiem veltītas starptautiskas konferences (Briselē 2012. gada februārī un 2013. gada septembrī/oktobrī), turklāt tā tīmekļa vietnē ir publicēts 31 specializēts politikas dokuments. Tīmekļa vietne sāka darboties 2011. gada pavasarī, un kopš tā laika tiek regulāri atjaunināta, tostarp reizi divos mēnešos publicējot e-biļetenu: nonproliferation.eu. Kopš tā izveidošanas konsorcija tīklam ir pievienojušies vairāk nekā 60 Eiropas neatkarīgie “ideju ģeneratori”.

               (11)

               Ar Padomes Lēmumiem 2010/799/KĀDP (2) un 2012/422/KĀDP (3) konsorcijam tika arī uzticēts rīkot divus seminārus, lai sekmētu uzticības veidošanu un atbalstītu procesu ar mērķi Tuvajos Austrumos izveidot zonu, kurā nav MII un to nogādes līdzekļu, kuri notika Briselē 2011. gada jūlijā un 2012. gada novembrī. Turklāt ar Padomes Lēmumu 2013//43/KĀDP (4) konsorcijam tika uzticēta divu slēgtu semināru organizēšana, lai veicinātu to, ka sarunas par ieroču tirdzniecības līgumu tiek sekmīgi pabeigtas 2013. gada marta ANO konferencē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Nolūkā sekmēt to, ka tiek aktīvāk īstenota ES MII Neizplatīšanas stratēģija, kuras pamatā ir efektīvu daudzpusējo attiecību, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanas un ar trešām valstīm īstenotas sadarbības principi, Eiropas neatkarīgu neizplatīšanas “ideju ģeneratoru” tīkla darbību turpmāka veicināšana un atbalstīšana ar šo tiek pagarināta vēl uz trim gadiem, lai sasniegtu šādus mērķus:

               a)

               pilsoniskā sabiedrībā un jo īpaši ekspertu, pētnieku un akadēmiskajās aprindās veicināt politisku un ar drošības jautājumiem saistītu dialogu un ilgtermiņa diskusijas par pasākumiem, kā apkarot MII un to piegādes sistēmu izplatīšanu;

               b)

               dot personām, kas piedalās atbilstīgajās Padomes darba sagatavošanas struktūrās, iespēju ar šo tīklu apspriesties par jautājumiem, kas saistīti ar MII neizplatīšanu, un nodrošināt, ka dalībvalstu pārstāvji var piedalīties tīkla sanāksmēs;

               c)

               radīt lietderīgu atspēriena punktu Savienības un starptautiskās sabiedrības rīcībai MII neizplatīšanas jomā, jo īpaši sniedzot ziņojumus un/vai ieteikumus Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) pārstāvjiem;

               d)

               trešās valstīs sekmēt plašāku informētību par MII izplatīšanas problēmām un par nepieciešamību sadarboties ar Savienību, kā arī daudzpusējos forumos, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijā, lai novērstu ieroču izplatīšanas programmas, kas rada bažas visā pasaulē, atturētu no šādām programmām, tās apturētu un, ja iespējams, izskaustu;

               e)

               “ideju ģeneratoros” un Savienības valstu un trešo valstu valdībās veicināt īpašo zināšanu pilnveidošanu un institucionālo spēju attīstīšanu ar ieroču neizplatīšanu un atbruņošanos saistītos jautājumos.

         2.   Ņemot vērā ES VIKI stratēģiju, darbības, ko veic neatkarīgu neizplatīšanas “ideju ģeneratoru” Eiropas tīkls, nav saistītas tikai ar tiem jautājumiem, kuri attiecas uz MII un to piegādes sistēmu izplatīšanas radīto apdraudējumu, bet aptver arī problēmas, kas attiecas uz parastajiem ieročiem, tostarp VIKI. Ar parastajiem ieročiem saistīto problēmu iekļaušana tīkla darbības jomā ļaus iegūt izcilu rīku dialogam un ieteikumiem par Savienības rīcību šajā jomā, īstenojot ES VIKI stratēģiju un Savienības politiku parasto ieroču jautājumos.
   3.   Šajā ziņā projekti, ko atbalstīs Savienība, aptvers šādas konkrētas darbības:

               a)

               nodrošināt līdzekļus trīs ikgadējo konsultatīvo sanāksmju rīkošanai un līdz pat septiņu ad hoc semināru organizēšanai, kuri paredzēti ekspertiem un praktiskā darba veicējiem un kuros pievēršas izsmeļošam jautājumu lokam saistībā ar ieroču neizplatīšanu un atbruņošanos, aptverot gan nekonvencionālos ieročus, gan parastos ieročus, ar mērķi sniegt ziņojumus un/vai ieteikumus AP pārstāvjiem;

               b)

               konsorcija ietvaros izveidot palīdzības dienestu atbilžu sniegšanai divu nedēļu laikā, lai sniegtu ad hoc speciālās zināšanas saistībā ar jautājumiem, kuri attiecas uz plašu problēmu spektru ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās jomā, aptverot gan nekonvencionālos ieročus, gan parastos ieročus;

               c)

               nodrošināt līdzekļus trīs vērienīgu ikgadēju konferenču rīkošanai, kurās piedalītos trešo valstu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un kuras būtu veltītas ar ieroču neizplatīšanu un atbruņošanos saistītiem jautājumiem, lai tādējādi starptautiskā mērogā veicinātu ES MII Neizplatīšanas stratēģiju un ES VIKI stratēģiju, kā arī Savienības iestāžu un “ideju ģeneratoru” nozīmi šajā jomā Savienībā, ar mērķi palielināt šajā jomā īstenotās Savienības politikas pamanāmību un sniegt ziņojumus un/vai ieteikumus AP pārstāvjiem;

               d)

               nodrošināt līdzekļus interneta platformas pārvaldībai un attīstīšanai, lai veicinātu kontaktus un sekmētu pētniecības dialogu tīklā, kurā iesaistījušies “ideju ģeneratori”, kas analizē ar MII un parasto ieroču, tostarp VIKI, izplatīšanas novēršanu saistītus jautājumus, kā arī jaunas ekspertu paaudzes izglītošanu ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās jautājumos;

               e)

               nodrošināt līdzekļus, lai “ideju ģeneratoros” un Savienības valstu un trešo valstu valdībās palielinātu informētību un attīstītu īpašās zināšanas un institucionālās spējas ieroču neizplatīšanas jomā;

               f)

               konsorcija vispārējo pētniecības darbību ietvaros pievērsties jautājumiem, ko ierosinājušas dalībvalstis un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD).

         Projektu sīks apraksts ir izklāstīts pielikumā.
   2. pants
   1.   Par šā lēmuma īstenošanu ir atbildīgs AP.
   2.   Šā lēmuma 1. panta 3. punktā minētās darbības aptverošos projektus tehniski īsteno ES ieroču neizplatīšanas konsorcijs, kura pamatā ir Fondation pour la Recherche Stratégique (FRS), Peace Research Institute Frankfurt (HSFK/PRIF), International Institute for Strategic Studies (IISS) un Stockholm International Peace Research Institute (SIPRI). Konsorcijs veic šo uzdevumu AP pārziņā. Šajā ziņā AP ar konsorciju noslēdz vajadzīgās vienošanās.
   3.   Atbilstīgi Savienības politikas virzieniem dalībvalstis un EĀDD ierosina konsorcija pētniecības programmu ietvaros izvērtēt īpašu interesi raisošas prioritātes un jautājumus, kam jāpievēršas darba dokumentos un semināros.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 3. punktā minētās darbības aptverošu projektu īstenošanai ir EUR 3 600 000.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Komisija pārrauga 1. punktā minēto izdevumu pienācīgu pārvaldību. Šim nolūkam tā ar ES ieroču neizplatīšanas konsorciju noslēdz finansējuma nolīgumu. Finansējuma nolīgumā paredz, ka konsorcijam jānodrošina Savienības ieguldījuma publiskums, kas atbilst ieguldījuma apjomam.
   4.   Šā panta 3. punktā minēto finansējuma nolīgumu Komisija cenšas noslēgt, cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā ziņo Padomei par jebkādām grūtībām šajā procesā, kā arī par finansējuma nolīguma noslēgšanas dienu.
   4. pants
   1.   AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz regulāriem ziņojumiem, ko gatavo konsorcijs. Minētie ziņojumi ir pamatā Padomes veiktajam izvērtējumam.
   2.   Komisija ziņo par 1. panta 3. punktā minēto projektu finanšu aspektiem.
   5. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   Šis lēmums zaudē spēku 36 mēnešus pēc 3. panta 3. punktā minētā finansējuma nolīguma noslēgšanas.
   Taču tas zaudē spēku sešus mēnešus pēc tā stāšanās spēkā, ja šajā laikposmā minēto finansējuma nolīgumu nenoslēdz.

      Briselē, 2014. gada 10. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         G. VROUTSIS

      (1)  Padomes Lēmums 2010/430/KĀDP (2010. gada 26. jūlijs), ar ko izveido neatkarīgu neizplatīšanas “ideju ģeneratoru” Eiropas tīklu, lai atbalstītu to, ka tiek īstenota ES Stratēģija masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (OV L 202, 4.8.2010., 5. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2010/799/KĀDP (2010. gada 13. decembris), ar ko atbalsta uzticības veicināšanas procesu, lai Tuvajos Austrumos izveidotu zonu, kurā nav masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu, atbalstot ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai īstenošanu (OV L 341, 23.12.2010., 27. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2012/422/KĀDP (2012. gada 23. jūlijs), ar ko atbalsta procesu, lai Tuvajos Austrumos izveidotu zonu, kurā nav kodolieroču un visu citu masu iznīcināšanas ieroču (OV L 196, 24.7.2012., 67. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2013/43/KĀDP (2013. gada 22. janvāris) par turpmākām Savienības darbībām, saskaņā ar Eiropas Drošības stratēģiju atbalstot ieroču tirdzniecības līguma sarunas (OV L 20, 23.1.2013., 53. lpp.).

      PIELIKUMS

         NEATKARĪGU NEIZPLATĪŠANAS “IDEJU ĢENERATORU” EIROPAS TĪKLS, LAI ATBALSTĪTU TO, KA TIEK ĪSTENOTA ES STRATĒĢIJA MASU IZNĪCINĀŠANAS IEROČU IZPLATĪŠANAS NOVĒRŠANAI (ES MII NEIZPLATĪŠANAS STRATĒĢIJA)

      1.   Mērķi

      Šā lēmuma mērķis ir apstiprināt un turpināt īstenot politikas ieteikumu, ko Padome 2008. gada 8. decembrī izklāstīja dokumentā ar nosaukumu “Jaunas Eiropas Savienības darbības līnijas, apkarojot masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes sistēmu izplatīšanu”. Saskaņā ar šo dokumentu Savienības darbībā, vēršoties pret MII izplatīšanu, varētu būt noderīgs atbalsts, ko sniedz nevalstisku MII neizplatīšanas organizāciju tīkls, kurā apvienotas ārpolitikas iestādes un pētniecības centri, kas specializējas Savienības stratēģiskajās jomās, reizē izvēršot jau pastāvošos lietderīgos tīklus. Šādā tīklā varētu iekļaut arī iestādes no trešām valstīm, ar ko Savienība risina konkrētu dialogu par MII neizplatīšanas jautājumiem.
      Šāds neatkarīgu MII neizplatīšanas “ideju ģeneratoru” tīkls turpinātu pilsoniskajā sabiedrībā un jo īpaši ekspertu, pētnieku un akadēmiskajās aprindās veicināt politisku un ar drošības jautājumiem saistītu dialogu un ilgtermiņa diskusijas par pasākumiem, kā apkarot MII un to piegādes sistēmu izplatīšanu, kā arī par savstarpēji saistītajiem jautājumiem attiecībā uz atbruņošanos.
      Šā tīkla darbā ir jāiekļauj arī jautājumi, kas saistīti ar parastajiem ieročiem, tostarp VIKI, tostarp pasākumi, lai nodrošinātu to, ka tiek pastāvīgi īstenota ES Stratēģija VIKI un to munīcijas nelikumīgas uzkrāšanas un tirdzniecības apkarošanai. Šis tīkls palīdzēs izstrādāt jaunus Savienības darbības aspektus, aptverot gan preventīvo, gan atbildes dimensiju tām drošības problēmām, kas saistītas ar parastajiem ieročiem, tostarp VIKI un to munīcijas nelikumīgai tirdzniecībai un pārmērīgai uzkrāšanai, kā paredzēts attiecīgajā ES stratēģijā. Parasto ieroču, tostarp VIKI, nelikumīgas un neregulētas tirdzniecības novēršana par Savienības prioritāti ir atzīta arī saistībā ar Ieroču tirdzniecības līguma procesu.
      Minētais tīkls varētu trešās valstīs veicināt plašāku informētību par problēmām, kas saistītas ar MII izplatīšanu un parastajiem ieročiem, tostarp ar VIKI un to munīcijas nelikumīgu tirdzniecību un pārmērīgu uzkrāšanu, un par nepieciešamību sadarboties ar Savienību, kā arī daudzpusējos forumos, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizācijā, lai novērstu ieroču izplatīšanas programmas, kas rada bažas visā pasaulē, atturētu no šādām programmām, tās apturētu un, ja iespējams, izskaustu tāpat kā VIKI un to munīcijas nelikumīgu tirdzniecību un pārmērīgu uzkrāšanu.
      Savienība vēlas šo tīklu atbalstīt šādi:

                  —

                  rīkojot regulārus Savienības seminārus un, ja nepieciešams, diplomātiem un akadēmiskajiem ekspertiem paredzētas ad hoc sanāksmes saistībā ar nozīmīgiem pasākumiem un jautājumiem MII un VIKI neizplatīšanas un atbruņošanās jomā ar mērķi sniegt ziņojumus un/vai ieteikumus AP pārstāvjiem;

                  —

                  rīkojot vērienīgas ikgadējas konferences un, ja nepieciešams, sagatavošanas sanāksmes, lai sniegtu ziņojumus un/vai ieteikumus AP pārstāvjiem;

                  —

                  turpmāk uzturot, pārvaldot un attīstot interneta platformu un saistītos sociālos tīklus, lai veicinātu kontaktus un sekmētu pētniecības dialogu MII neizplatīšanas “ideju ģeneratoru” tīklā;

                  —

                  veicinot ar ES ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās politiku saistītās kompetences un zinātības nodošanu Savienības ietvaros un trešām valstīm.

            2.   Tīkla organizatoriskā struktūra

      Tīkls ir atvērts visiem atbilstīgajiem Savienības un asociēto valstu “ideju ģeneratoriem” un pētniecības institūtiem, un tam pilnībā ir jārespektē Savienībā pastāvošā viedokļu dažādība.
      Tīkls turpinās veicināt kontaktus starp nevalstiskajiem ekspertiem, dalībvalstu pārstāvjiem un Savienības iestādēm. Tīkls būs gatavs sākt sadarboties ar nevalstiskajiem dalībniekiem no trešām valstīm, kā paredzēts ES MII stratēģijā un ES VIKI stratēģijā, kuru pamatā ir daudzpusēju attiecību un starptautiskās sadarbības koncepcija. Tīkla pilnvaras aptver MII un to piegādes sistēmu neizplatīšanas jautājumus, atbruņošanos, kā arī problēmas, kas saistītas ar parastajiem ieročiem, tostarp ar VIKI.
      Personas, kas piedalās atbilstīgajās Padomes darba sagatavošanas struktūrās (CODUN/CONOP/COARM u. c.), ar minēto tīklu varēs apspriesties par jautājumiem, kas saistīti ar MII neizplatīšanu un parastajiem ieročiem, tostarp VIKI, un tās pārstāvji var apmeklēt tīkla sanāksmes. Ja ir praktiski iespējams, tīkla sanāksmes var rīkot vienlaikus ar minēto darba grupu sanāksmēm.
      Tīklu ciešā sadarbībā ar AP pārstāvjiem turpinās vadīt ES ieroču neizplatīšanas konsorcijs, kuru veido FRS, HSFK/PRIF, IISS un SIPRI un kuram uzticēs projekta pārvaldību.
      Konsorcijs, apspriežoties ar AP pārstāvjiem un dalībvalstīm, uzaicinās dalībniekus, kuriem ir speciālas zināšanas MII un parasto ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās politikas jomā, uz ekspertu semināriem un vērienīgām ikgadējām konferencēm, kā arī aicinās minētos dalībniekus, izmantojot specializēto tīmekļa vietni, dalīties savās publikācijās un informācijā par pasākumiem.
      3.   Projektu apraksts

      3.1.   1. projekts: trīs ikgadējo konsultatīvo sanāksmju rīkošana un līdz pat septiņu ad hoc semināru organizēšana, kas paredzēti diplomātiem un akadēmiskajiem ekspertiem, lai sniegtu ziņojumu un/vai ieteikumus

      3.1.1.   Projekta mērķis

      Ikgadējo konsultatīvo sanāksmju un ad hoc semināru mērķis ir veicināt ar drošības jautājumiem saistītu dialogu Savienības ekspertu, amatpersonu un akadēmiķu starpā par pašreizējām problēmām tādās jomās kā MII, to piegādes sistēmu un parasto ieroču, tostarp VIKI, neizplatīšana un atbruņošanās. Turklāt ar semināru palīdzību vajadzētu sekmēt sadarbību neatkarīgu neizplatīšanas “ideju ģeneratoru” Eiropas tīkla ietvaros, kurā iekļautas struktūras, kas darbojas Savienības dalībvalstīs.
      3.1.2.   Projekta rezultāti

                  —

                  Dalībvalstu politikas procesos iesaistīto personu un akadēmisko ekspertu, kā arī EĀDD un citu Savienības iestāžu speciālistu apmaiņa ar informāciju un analīzi par pašreizējām ieroču izplatīšanas tendencēm;

                  —

                  diskusijas par labākajiem veidiem un metodēm, kā īstenot Savienības politiku ieroču izplatīšanas novēršanai;

                  —

                  neatkarīgu neizplatīšanas “ideju ģeneratoru” Eiropas tīkla darbības veicināšana;

                  —

                  konstruktīvas atsauksmes, ko neatkarīgi Savienības ”ideju ģeneratori“ sniedz Savienībai par tās stratēģijām MII un VIKI izplatīšanas novēršanai, un ieteikumi, ko praktiskā darba veicēji sniedz “ideju ģeneratoriem” saistībā ar svarīgākajiem jautājumiem politikas jomā nolūkā veikt turpmākus pētījumus;

                  —

                  saistībā ar politiski orientētiem ziņojumiem – būtisku jautājumu apzināšana ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās jomā;

                  —

                  AP pārstāvjiem paredzētu politiski orientētu ziņojumu un uz konkrētu rīcību vērstu ieteikumu kopuma izstrāde; šos ziņojumus būtu jāizplata attiecīgajām Savienības iestādēm un dalībvalstīm.

            3.1.3.   Projekta apraksts

      Projektā paredzēts rīkot trīs ikgadējas konsultatīvās sanāksmes un līdz pat septiņus ad hoc ekspertu seminārus, sagatavojot saistītus ziņojumus un/vai ieteikumus.
      Šo pasākumu darba kārtību sagatavo ciešā sadarbībā ar Padomes KĀDP darba grupām, kuras darbojas tādās jomās kā ieroču neizplatīšana un atbruņošanās (CODUN/CONOP/CODUN Space), VIKI un parasto ieroču nodošana (COARM un COARM ATT). Semināros būtu jāpievēršas īstermiņa un vidēja termiņa problēmām, ar kurām Savienība saskaras ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās jomā saistībā ar šādām ieroču kategorijām: MII un to piegādes mehānismi, parastie ieroči, tostarp VIKI, un jauni ieroču veidi un piegādes sistēmas. Tiem jo īpaši būtu jādod iespēja Savienības lēmumu pieņēmējiem koncentrēt uzmanību uz plašāka mēroga problēmām un tendencēm, kas vērojamas minēto ieroču jomā, un uz citiem jautājumiem, kas sniedzas ārpus to parastā ikdienas darba.
      Ikgadējās konsultatīvās sanāksmes ilgst pusotru dienu, un plānots, ka tajās piedalās līdz pat 100 personām no Savienības “ideju ģeneratoriem”, dalībvalstīm un Savienības iestādēm, kuras specializējas ar ieroču neizplatīšanu un parastajiem ieročiem, tostarp VIKI, saistītos jautājumos. Šiem semināriem galvenokārt vajadzētu kalpot konsultatīviem mērķiem Savienības ieroču neizplatīšanas “ideju ģeneratoru”, Savienības un tās dalībvalstu starpā.

         Ad hoc semināri ilgst līdz divām dienām, un plānots, ka tajos piedalās līdz 45 personām; konkrētu skaitu nosaka katrā atsevišķā gadījumā. Šiem uz ad hoc pamata rīkotiem semināriem jo sevišķi vajadzētu kalpot konsultatīviem mērķiem Savienības ieroču neizplatīšanas “ideju ģeneratoru”, Savienības un tās dalībvalstu starpā, lai pievērstos nozīmīgiem notikumiem un Savienības politikas iespējām un dotu iespēju Savienības “ideju ģeneratoriem”, dalībvalstīm un Savienības iestādēm informēt mērķauditoriju gan ES, gan ārpus tās.
      Ikgadējās konsultatīvās sanāksmes būtu jārīko Briselē, savukārt ne vairāk kā trīs ad hoc ekspertu seminārus varētu organizēt ārpus Savienības.
      3.2.   2. projekts: Vērienīgas ikgadējās konferences rīkošana, sniedzot ziņojumu un/vai ieteikumus

      3.2.1.   Projekta mērķis

      Ikgadējās vērienīgajās konferencēs par MII neizplatīšanas un atbruņošanās jautājumiem, kurās piedalās valdību eksperti un neatkarīgi “ideju ģeneratori” un citi akadēmisko aprindu speciālisti no Savienības, asociētajām valstīm un trešām valstīm, apspriedīs un noteiks turpmākos pasākumus, kas veicami, lai apkarotu MII un to piegādes sistēmu izplatīšanu, un savstarpēji saistītos atbruņošanās mērķus, kā arī risinās ar parastajiem ieročiem saistītās problēmas, tostarp vēršoties pret VIKI un to munīcijas nelikumīgu tirdzniecību un pārmērīgu uzkrāšanu. Ar ikgadējās konferences, kas ir projekta galvenais pasākums, palīdzību tiks pastiprināta uzmanība, ko starptautiskā mērogā pievērš ES MII Neizplatīšanas stratēģijai un Savienības iestāžu centieniem tās īstenošanā, kā arī saistītajam darbam, ko dalībvalstīs veic neatkarīgi “ideju ģeneratori” un akadēmiskie eksperti.
      Ikgadējās konferences arī kalpos tam, lai veicinātu to Eiropas “ideju ģeneratoru” nozīmi un saskaņotību, kuri specializējas ar ieroču neizplatīšanu saistītās jomās, un palīdzēs nostiprināt to un citu iestāžu spējas, tostarp tajās pasaules daļās, kurās nav padziļinātu speciālo zināšanu ar ieroču neizplatīšanu saistītos jautājumos.
      Ikgadējās konferencēs un ikvienā sagatavošanas sanāksmē tiks risināti tie ar ieroču neizplatīšanu saistītie jautājumi, kuriem ir aktuāla nozīme EĀDD darbā. Pamatojoties uz šīm diskusijām un citu Konsorcija pārraudzībā esošo darbu, tiks izstrādāti politiski orientēti ziņojumi un uz konkrētu rīcību vērstu ieteikumu kopums AP pārstāvjiem. Ziņojums būtu jānodod atbilstīgajām Savienības iestādēm un dalībvalstīm un jādara pieejams tiešsaistē.
      3.2.2.   Projekta rezultāti

                  —

                  izveidot vērienīgu ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās jautājumiem veltītu starptautisku konferenci, kas tiek rīkota Eiropas vadībā un kas kļūtu par svarīgāko vietu stratēģiskas diskusijas veicināšanai par pasākumiem, kas veicami, lai apkarotu MII un to piegādes sistēmu izplatīšanu, un par savstarpēji saistītiem atbruņošanās mērķiem, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar parastajiem ieročiem, tostarp vēršoties pret VIKI un to munīcijas nelikumīgu tirdzniecību un pārmērīgu uzkrāšanu;

                  —

                  valdības amatpersonu, akadēmiķu un trešo valstu, pilsoniskās sabiedrības vidū palielināt Savienības MII un VIKI neizplatīšanas politikas un ķīmisko, bioloģisko, radioaktīvo un kodolieroču (CBRN) pasākumu pamanāmību, kā arī palielināt informētību par tiem;

                  —

                  veicināt neatkarīgu neizplatīšanas “ideju ģeneratoru” Eiropas tīkla lomu un saskaņotību un Savienības nozīmi šajā jomā, kā arī veidot ar ieroču neizplatīšanu saistītas speciālās zināšanas valstīs, kur tās nav pietiekamā apjomā, tostarp trešās valstīs;

                  —

                  iesniegt politiski orientētu ziņojumus un/vai uz konkrētu rīcību vērstus ieteikumus, kas stiprinātu ES MII stratēģijas un ES VIKI stratēģijas īstenošanu un kļūtu par lietderīgu atspēriena punktu Savienības un starptautiskās sabiedrības rīcībai saistībā ar MII neizplatīšanu un parastajiem ieročiem;

                  —

                  palielināt Savienības iestāžu, dalībvalstu, pilsoniskās sabiedrības un trešo valstu informētību un zināšanas par apdraudējumu, kas saistīts ar MII un to piegādes līdzekļiem, lai palielinātu to iespējas savlaicīgi rīkoties.

            3.2.3.   Projekta apraksts

      Projektā paredzēts rīkot vērienīgas ikgadējās konferences, nepieciešamības gadījumā organizējot sagatavošanas sanāksmes, kā arī sagatavot saistītus ziņojumus un/vai ieteikumus:

                  —

                  pusotru dienu ilga ikgadēja konference, kura tiek organizēta Briselē un kurā piedalās līdz 300 ekspertiem no Savienības, asociēto valstu un trešo valstu “ideju ģeneratoriem”, akadēmiskajām un valdības aprindām, kas specializējas ieroču neizplatīšanas, atbruņošanās, ieroču kontroles un parasto ieroču, tostarp VIKI, jautājumos;

                  —

                  uzmanība tiks veltīta “nākamās paaudzes” speciālistu pilnveidošanai, tostarp no valstīm ārpus Eiropas un Ziemeļamerikas, kurus uz vienu papildu dienu uzaicinās piedalīties īpašā apmācībā un informācijas apguvē par attiecīgajām ES iestādēm, ko rīkos pirms vai pēc konferences;

                  —

                  politiski orientēti ziņojumi un/vai uz konkrētu rīcību vērsti ieteikumi, kas stiprinātu ES MII stratēģijas un ES VIKI stratēģijas īstenošanu.

            3.3.   3. projekts: Palīdzības dienesta izveide un pārvaldība

      3.3.1.   Projekta mērķis

      Ar Palīdzības dienesta izveidi un pārvaldību Konsorcija ietvaros, lai nodrošinātu ad hoc speciālās zināšanas saistībā ar jautājumiem, kuri attiecas uz plašu problēmu spektru ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās jomā, aptverot gan nekonvencionālos ieročus, gan parastos ieročus, tiks veidota EĀDD politikas rīcība attiecībā uz konkrētiem un steidzamiem jautājumiem un sekmēta tās attīstīšana.
      3.3.2.   Projekta rezultāti

                  —

                  pārvaldīt ad hoc izpētes pieprasījumus, kuri saistīti ar konkrētiem jautājumiem un kurus iesniedzis EĀDD; atbildes uz minētajiem pieprasījumiem sniedz divu nedēļu laikā;

                  —

                  starp Konsorcija “ideju ģeneratoriem” un EĀDD veicināt ad hoc dialogu, kurā apspriež konkrētus jautājumus;

                  —

                  saistībā ar steidzamiem un neregulāriem pieprasījumiem – ļaut EĀDD pamatoties uz Konsorcija ad hoc īpašajām zināšanām un pētījumiem paredzētajiem resursiem.

            3.3.3.   Projekta apraksts

      Projektu ietvaros paredzēts divu nedēļu laikā sniegt līdz pat divdesmit ekspertu sagatavotus dokumentus (5-10. lpp) par pašreizējām problēmām ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās jomā, pamatojoties uz esošās akadēmiskās literatūras izskatīšanu (nav oriģināls pētījums).
      3.4.   4. projekts: interneta platformas pārvaldība un attīstīšana

      3.4.1.   Projekta mērķis

      Tīmekļa vietnes uzturēšana un attīstīšana ļaus atvieglot saziņu laikposmos starp tīkla sanāksmēm, kā arī sekmēs pētniecības dialogu starp MII neizplatīšanas “ideju ģeneratoriem”. Arī Savienības iestādes un dalībvalstis varētu gūt labumu no specializētas tīmekļa vietnes, kurā tīkla dalībnieki var brīvi apmainīties ar informāciju, dalīties ar domām un publicēt savus pētījumus par MII un to piegādes līdzekļu neizplatīšanu, kā arī par problēmām, kas saistītas ar parastajiem ieročiem, tostarp VIKI. Šo tīmekļa vietni arī turpmāk papildinās ar e-biļetenu. Projekts sniegs iespēju tiešsaistē sekot notikumiem, kā arī ieskatīties Eiropas pētniecības norisēs. Tas veicinās pētniecības rezultātu efektīvu izplatīšanu “ideju ģeneratoru” kopienā un valdību aprindās. Tas palielinās spēju paredzēt un saprast apdraudējumu, kas saistīts ar MII un to piegādes līdzekļu, kā arī parasto ieroču izplatīšanu, tostarp ar VIKI un to munīcijas nelikumīgu tirdzniecību un pārmērīgu uzkrāšanu.
      3.4.2.   Projekta rezultāti

                  —

                  pārvaldīt platformu, kurā MII neizplatīšanas “ideju ģeneratori” var pastāvīgi dalīties ar saviem neatkarīgajiem uzskatiem un analīzi par MII izplatīšanu un problēmām, kas saistītas ar parastajiem ieročiem, tostarp VIKI;

                  —

                  izvērst, pārvaldīt un atjaunināt neatkarīgu “ideju ģeneratoru” esošo tīklu;

                  —

                  pilsoniskajā sabiedrībā veicināt labāku izpratni par Savienības stratēģijām MII un VIKI izplatīšanas novēršanai un kalpot par saskarni starp Savienību un “ideju ģeneratoru” tīklu;

                  —

                  nodrošināt iespēju pastāvīgi un bez maksas lejupielādēt dokumentus no tīkla sanāksmēm un neatkarīgajiem “ideju ģeneratoriem”, kas varētu vēlēties bez finansiālas atlīdzības dalīties ar savu pētījumu rezultātiem;

                  —

                  palielināt Savienības iestāžu, dalībvalstu, pilsoniskās sabiedrības un trešo valstu informētību un zināšanas par apdraudējumu, kas saistīts ar parastajiem ieročiem, MII un to piegādes līdzekļiem, lai palielinātu to iespējas savlaicīgi rīkoties.

            3.4.3.   Projekta apraksts

                  —

                  lai labi zināmā vidē nodrošinātu iespēju tiešsaistē veikt aktīvu saziņu un informācijas apmaiņu starp tīkla dalībniekiem, varētu attīstīt sociālā tīkla pakalpojuma veida tehnoloģijas izmantošanu, ja tas ir praktiski iespējams un atbilstīgi;

                  —

                  konsorcijs, kam uzdots īstenot projektu, būs atbildīgs par tīmekļa mitināšanu, tīmekļa vietnes noformējumu un tīmekļa vietnes tehnisko uzturēšanu;

                  —

                  Savienības politikai, kas saistīta ar MII izplatīšanu un problēmām parasto ieroču jomā, tostarp ar VIKI, regulāri sekos līdzi un atbalstīs ar atbilstošu dokumentāciju;

                  —

                  konsorcija publikācijas tiks popularizētas un atbalstītas ar īpašiem vēsturiskiem arhīviem;

                  —

                  tiks popularizētas konsorcija rīkotās konferences, kuras translēs tīmekļa vietnē (informatīvi dokumenti, darba kārtības, prezentācijas un atbilstīgā gadījumā – atklātas sanāksmes videoieraksts);

                  —

                  reizi divos mēnešos tiks publicēts e-biļetens, lai ziņotu par tiem jaunumiem Savienības iestādēs, kas saistīti ar ieroču neizplatīšanas jautājumiem, un sekotu līdzi tīkla pētniecības centru akadēmiskajam darbam;

                  —

                  reizi mēnesī tiks publicēti īpaši ziņojumi par aktuāliem tematiem, kas saistīti ar MII izplatīšanu un parasto ieroču jautājumiem, tostarp ar VIKI;

            3.5.   5. projekts: Publikācijas

      3.5.1.   Projekta mērķis

                  —

                  sagatavot līdz pat divdesmit politikas dokumentus par jautājumiem, kas saistīti ar MII neizplatīšanu, to piegādes sistēmām, VIKI un atbruņošanos;

                  —

                  galvenokārt ekspertu, pētnieku un akadēmisko aprindu pārstāvju sniegta informācija un analīze, ko var iekļaut politikas un ar drošības jautājumiem saistītajā dialogā par pasākumiem MII un to piegādes sistēmu izplatīšanas apkarošanai;

                  —

                  nodrošināt resursu, ko personas, kas piedalās atbilstīgajās Padomes darba sagatavošanas struktūrās, var izmantot, lai sniegtu ieguldījumu to diskusijās par ES ieroču neizplatīšanas politiku un praksi;

                  —

                  sniegt idejas, informāciju un analīzi, kas var palīdzēt Savienības līmenī attīstīt ar ieroču neizplatīšanu saistītus pasākumus.

            3.5.2.   Projekta rezultāti

                  —

                  veicināt politisku un ar drošības jautājumiem saistītu dialogu par pasākumiem MII un to piegādes sistēmu izplatīšanas apkarošanai, kuru galvenokārt risina eksperti, pētnieki un akadēmisko aprindu pārstāvji;

                  —

                  uzlabot pilsoniskās sabiedrības un valdību informētību, zināšanas un izpratni par jautājumiem, kas saistīti ar ES ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās politiku;

                  —

                  sniegt politiskus un/vai operatīvās politikas priekšlikumus AP, Savienības iestādēm un dalībvalstīm;

                  —

                  sniegt idejas, informāciju un analīzi, kas var palīdzēt Savienības līmenī attīstīt ar ieroču neizplatīšanu saistītus pasākumus.

            3.5.3.   Projekta apraksts

      Projekta mērķis ir izstrādāt un publicēt līdz divdesmit politikas dokumentu. Politikas dokumentus izstrādās vai pasūtīs konsorcijs, un tiem nav obligāti jāatbilst Savienības iestāžu vai dalībvalstu uzskatiem.
      Politikas dokumenti aptvers jautājumus, kas ir konsorcija kompetencē. Katrā dokumentā tiks sniegti politiski un/vai operatīvās politikas priekšlikumi.
      Saistībā ar politikas dokumentiem tiks izmantots tāds formāts un stils, kas tos padara pieejamus mērķauditorijai un viegli uztveramus.
      Visus politikas dokumentus publicēs konsorcija tīmekļa vietnē.
      3.6.   6. projekts: Izglītība

      3.6.1.   Projekta mērķis

                  —

                  veidot nākamās paaudzes zinātnieku un praktiskā darba veicēju spējas ieroču neizplatīšanas politikas un plānošanas jomā;

                  —

                  Savienībā un trešās valstīs veicināt padziļinātas zināšanas par ES ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās politiku;

                  —

                  veidot gados jaunu praktiskā darba veicēju un akadēmisko aprindu pārstāvju tīklus tādu reģionu līmenī, kur Savienība ir lielā mērā ieinteresēta risināt ar ieroču neizplatīšanu saistītus jautājumus;

                  —

                  Savienībā un partnervalstīs atjaunot un paplašināt speciālās zināšanas par MII un VIKI jautājumiem;

                  —

                  sniegt Savienības iestādēm, dalībvalstīm un ES ieroču neizplatīšanas tīklam jaunas idejas un analīzi par ieroču neizplatīšanas jautājumiem.

            3.6.2.   Projekta rezultāti

                  —

                  likt pamatus tiešsaistes izglītības instrumenta izveidei, kura ietvaros ir pieejams mācību programmas modelis ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās jautājumos, kam jāsāk darboties 24 mēnešus pēc līguma sākuma;

                  —

                  uzlabot nākamās paaudzes zinātnieku un praktiskā darba veicēju spējas ieroču neizplatīšanas politikas un plānošanas jomā;

                  —

                  Savienībā un trešās valstīs vēl vairāk padziļināt zināšanas par ES ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās politiku;

                  —

                  izveidot gados jauno praktiskā darba veicēju un akadēmisko aprindu pārstāvju tīklus un veicināt praktisko sadarbību;

                  —

                  Savienībā un trešās valstīs paplašināt īpašās zināšanas par jautājumiem, kas saistīti ar MII un VIKI neizplatīšanu un atbruņošanos;

                  —

                  Savienības iestādēm, dalībvalstīm, partnervalstīm un ES ieroču neizplatīšanas tīklam sniegt jaunas ar ieroču neizplatīšanu saistītas idejas.

            3.6.3.   Projekta apraksts

      Projekta ietvaros paredzēts, ka konsorcijs nodrošina prakses iespējas līdz pat 48 diplomu ieguvušiem studentiem vai jaunajiem diplomātiem (līdz pat trim mēnešiem katrai no minētajām personām). Mācību praksē tiks iekļautas lekcijas, diskusiju sesijas, strukturētā lasīšana un projektu integrācija, un to rīkos vismaz divos no konsorcija institūtiem. Mācību programmā tiks apvienoti īsāki moduļi, lai nodrošinātu nepieciešamo elastību. Visi studenti tiks uzaicināti piedalīties konsorcija rīkotajās konferencēs un semināros.
      Projekta galamērķis ir radīt pamatu tiešsaistes izglītības instrumenta izveidei, kura ietvaros ir pieejams mācību programmas modelis ieroču neizplatīšanas un atbruņošanās jautājumos. Tiešsaistes izglītības instruments aptvers visu parasto un nekonvencionālo ieroču jautājumu spektru un būs pielāgojams dažādām mērķauditorijām (jauniem diplomātiem, žurnālistiem, diplomu ieguvušiem studentiem un pēcdiploma studiju studentiem no Eiropas un ārpus tās). Atkarībā no satura slepenības pakāpes, varētu tikt prasītas drošības pārbaudes. Apmācību tiešsaistē aprīkojumam vajadzētu ļaut to iekļaut arī augstskolu maģistra studiju programmās, un tā parastais ilgums būtu15 plaša spektra mācību stundas. Tas ir līdzvērtīgi viena semestra kursam augstskolās, par ko iegūst kredītpunktus, un tajā arī ņemtas vērā prasības saistībā ar citām auditorijām.
      4.   Ilgums

      Kopējais paredzētais projektu īstenošanas ilgums ir 36 mēneši.
      5.   Saņēmēji

      5.1.   Tiešie saņēmēji

      MII izplatīšana, ko veic gan valstis, gan nevalstiski dalībnieki, Eiropas Drošības stratēģijā un ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai ir atzīta par potenciāli vislielāko apdraudējumu Savienības drošībai. Arī ES Stratēģijā VIKI izplatīšanas novēršanai ir norādīts, ka VIKI un to munīcijas nelikumīga tirdzniecība un pārmērīga uzkrāšana rada nopietnu apdraudējumu starptautiskajam mieram un drošībai. Ierosinātie projekti atbilst KĀDP mērķiem un sekmē to stratēģisko mērķu īstenošanu, kas izklāstīti Eiropas Drošības stratēģijā.
      5.2.   Netiešie ieguvēji

      Netiešie ieguvēji no šā projekta ir:

                  a)

                  Savienības un trešo valstu neatkarīgi “ideju ģeneratori” un akadēmisko aprindu pārstāvji, kas specializējas jautājumos, kuri saistīti ar MII neizplatīšanu un parastajiem ieročiem, tostarp VIKI;

                  b)

                  Savienības iestādes, ieskaitot mācību iestādes, studentus un citus apmācību tiešsaistē lietotājus;

                  c)

                  dalībvalstis;

                  d)

                  trešās valstis.

            6.   Iesaistītās trešās personas

      Šos projektus pilnā apjomā finansē ar šo lēmumu. Tīklā iesaistītos ekspertus var uzskatīt par iesaistītām trešām personām. Viņi strādā saskaņā ar saviem standarta noteikumiem.
      7.   Procedūras aspekti, koordinācija un valde

      Šā projekta valdes sastāvā būs AP pārstāvis un šā pielikuma 8. punktā minētā īstenošanas struktūra. Valde regulāri un vismaz reizi sešos mēnešos pārskatīs lēmuma īstenošanu, tostarp izmantojot elektroniskus saziņas līdzekļus.
      8.   Īstenošanas struktūra

      Šā lēmuma tehnisko īstenošanu uzticēs ES ieroču neizplatīšanas konsorcijam, kas savu uzdevumu veiks AP uzraudzībā. Veicot savas darbības, Konsorcijs sadarbosies ar AP un dalībvalstīm, kā arī attiecīgos gadījumos ar citām iesaistītajām valstīm un starptautiskām organizācijām.


title: 2006/873/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 20. novembris ), lai Kopienas vārdā noslēgtu Protokolu par rūpniecisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu ( PECA ), kurš pievienots Eiropas Līgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses

text:
               5.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 337/43

      PADOMES LĒMUMS

   (2006. gada 20. novembris),
   lai Kopienas vārdā noslēgtu Protokolu par rūpniecisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (PECA), kurš pievienots Eiropas Līgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses
   (2006/873/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, 300. panta 3. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 4. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Līgums par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses (1), stājās spēkā 1995. gada 1. februārī.

               (2)

               Eiropas Līguma 75. panta 2. punktā paredzēts, ka, sadarbojoties standartizācijas un atbilstības novērtēšanas procedūru jomā, cenšas noslēgt savstarpējas atzīšanas nolīgumus.

               (3)

               Eiropas Līguma 110. pantā paredzēts, ka Asociācijas padome var deleģēt Asociācijas komitejai jebkuras savas pilnvaras.

               (4)

               Padomes un Komisijas Lēmuma 94/907/EK, EOTK, Euratom (1994. gada 19. decembris) par Eiropas Līguma slēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses (2), 2. pantā paredzētas Kopienas lēmumu pieņemšanas procedūras un Kopienas nostājas paziņošana Asociācijas padomē un Asociācijas komitejā.

               (5)

               Protokols par rūpniecisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (PECA), kurš pievienots Eiropas Līgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, ir Kopienas vārdā parakstīts Bukarestē, 2006. gada 27. oktobrī, un minētais protokols būtu jāapstiprina.

               (6)

               Būtu jānosaka atbilstīgas iekšējās procedūras, lai nodrošinātu protokola pareizu darbību.

               (7)

               Ir nepieciešams pilnvarot Komisiju, iepriekš apspriežoties ar īpašu Padomes ieceltu komiteju, ierosināt dažus tehniskus minētā protokola grozījumus un pieņemt noteiktus lēmumus tā īstenošanai,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Kopienas vārdā tiek apstiprināts Protokols par rūpniecisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanu un atzīšanu (PECA), kurš pievienots Eiropas Līgumam par asociācijas izveidošanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Rumāniju, no otras puses, (turpmāk – “protokols”) kā arī tam pievienotā deklarācija.
   Protokola un tam pievienotās deklarācijas teksts pievienots šā lēmuma pielikumā (3).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz protokola 17. pantā paredzēto diplomātisko notu par protokola stāšanos spēkā (4).
   3. pants
   1.   Komisija, iepriekš apspriedusies ar īpašu Padomes ieceltu komiteju:

               a)

               saskaņā ar protokola 10. un 11. pantu un 14. panta c) punktu veic struktūru paziņošanu, apstiprināšanu, apturēšanu un atsaukšanu, kā arī kopīgas ekspertu grupas vai kopīgu ekspertu grupu iecelšanu;

               b)

               saskaņā ar 3., 11. un 12. pantu, 14. panta d) un e) punktu un protokola pielikumu III un IV sadaļu nodrošina apspriešanos, informācijas apmaiņu, pārbaužu pieprasīšanu un piedalīšanos pārbaudēs;

               c)

               vajadzības gadījumā atbild uz pieprasījumiem saskaņā ar 11. pantu un protokola pielikumu III un IV sadaļu.

         2.   Iepriekš apspriedusies ar 1. punktā minēto īpašo komiteju, Komisija paredz nostāju, ko Kopiena pieņem Asociācijas padomē un, attiecīgā gadījumā, Asociācijas komitejā attiecībā uz:

               a)

               pielikumu grozījumiem saskaņā ar protokola 14. panta a) punktu;

               b)

               jaunu pielikumu pievienošanu saskaņā ar protokola 14. panta b) punktu;

               c)

               jebkādiem lēmumiem saistībā ar domstarpībām par jebkuras paziņotās struktūras pārbaužu rezultātiem un daļēju vai pilnīgu apturēšanu saskaņā ar protokola 11. panta otro un trešo daļu;

               d)

               visiem pasākumiem, kas veikti, piemērojot protokola pielikumu IV sadaļā minētās drošības klauzulas;

               e)

               visiem pasākumiem, kas saistīti ar tādu rūpniecisko izstrādājumu pārbaudi, apturēšanu vai atsaukšanu, kuri ir savstarpēji atzīti saskaņā ar protokola 4. pantu.

         3.   Visos pārējos gadījumos nostāju, ko Kopiena pieņem Asociācijas padomē un, attiecīgos gadījumos, Asociācijas komitejā, pēc Komisijas priekšlikuma paredz Padome ar kvalificētu balsu vairākumu.

      Briselē, 2006. gada 20. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. KORKEAOJA

      (1)  OV L 357, 31.12.1994., 2. lpp.

      (2)  OV L 357, 31.12.1994., 1. lpp.

      (3)  Sk. šā Oficiālā Vēstneša 33. lpp.

      (4)  Protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2008/725/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 15. septembris ), ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Vācijas

text:
               16.9.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 247/23

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 15. septembris),
   ar ko ieceļ amatā Reģionu komitejas locekli no Vācijas
   (2008/725/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 263. pantu,
   ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma Lēmumu 2006/116/EK, ar ko laikposmam no 2006. gada 26. janvāra līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (1).

               (2)

               Pēc Willi STÄCHELE kunga atkāpšanās no amata ir atbrīvojusies viena Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Reģionu komitejas locekļa amatā uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2010. gada 25. janvārim ieceļ
   Prof. Dr Wolfgang REINHART, federālo un Eiropas lietu ministru, Bādene-Virtemberga.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2008. gada 15. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         B. KOUCHNER

      (1)  OV L 56, 25.2.2006., 75. lpp.


title: Padomes Lēmums (2003. gada 22. decembris), ar ko noslēdz Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0126

Oficiālais Vēstnesis L 037 , 10/02/2004 Lpp. 0008 - 0008

		Padomes Lēmums(2003. gada 22. decembris),ar ko noslēdz Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti(2004/126/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [1],tā kā:(1) Komisija ir apspriedusies Kopienas vārdā par Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību ar Marokas Karalisti.(2) Nolīgumu parakstīja Kopienas vārdā 2003. gada 26. jūnijā Salonikos, paredzot iespēju to noslēgt vēlāk.(3) Nolīgums jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz nolīguma [2] 7. pantā paredzēto paziņojumu.Briselē, 2003 gada 22. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsA. Matteoli[1] Atzinums sniegts 2003. gada 4. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[2] Šā nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.--------------------------------------------------


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums Atalanta/1/2008 ( 2008. gada 18. novembris ), ar ko ieceļ Eiropas Savienības Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem ( Atalanta )

text:
               27.11.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 317/24

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS ATALANTA/1/2008
   (2008. gada 18. novembris),
   ar ko ieceļ Eiropas Savienības Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta)
   (2008/888/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) (Atalanta) un jo īpaši tās 6. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome saskaņā ar Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. pantu ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par Eiropas Savienības Spēku komandiera iecelšanu.

               (2)

               Eiropas Savienības Operācijas komandieris ir ieteicis komodoru Antonios PAPAIOANNOU iecelt par Eiropas Savienības Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem.

               (3)

               Eiropas Savienības Militārā komiteja ir atbalstījusi minēto ieteikumu.

               (4)

               Saskaņā ar 6. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās tādu Eiropas Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, kas saistīti ar aizsardzību,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo komodors Antonios PAPAIOANNOU tiek iecelts par Eiropas Savienības Spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2008. gada 18. novembrī.

      Briselē, 2008. gada 18. novembrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētāja

         C. ROGER

      (1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Prezidija Lēmums ( 2010. gada 13. decembris un 2011. gada 14. februāris ), ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus

text:
               16.2.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 49/2

         EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJA LĒMUMS
   (2010. gada 13. decembris un 2011. gada 14. februāris),
   ar ko groza Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumus
   2011/C 49/02
   EIROPAS PARLAMENTA PREZIDIJS,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 223. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (1),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamenta 8. un 23. pantu,
   tā kā:

               (1)

               atbilstoši Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumiem (2) (turpmāk – Īstenošanas noteikumi) Prezidijam nepieciešamības gadījumā ik gadu ir jāindeksē parlamentārās palīdzības piemaksas summa, pamatojoties uz kopīgo indeksu, ko Eiropas Kopienu Statistikas birojs ir noteicis, vienojoties ar dalībvalstu statistiskas birojiem un piemērojot Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu, kas noteikti ar Regulu (Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (3), 65. pantu. Indeksāciju piemēro ar atpakaļejošu spēku no tā gada jūlija, uz kuru attiecas indekss. Šī procedūra ir izveidota tā, lai nodrošinātu, ka parlamentārās palīdzības piemaksas apjoms mainās atbilstoši izmaiņām reģistrēto deputātu palīgu algu līmenī. Ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1190/2010 (4) Padome grozīja Regulu (ES, Euratom) Nr. 1296/2009 (5) (ņemot vērā Tiesas spriedumu lietā C-40/10 (6)) un no 2009. gada 1. jūlija koriģēja Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām. Tāpēc ir nepieciešams attiecīgi pielāgot parlamentārās palīdzības piemaksas apmēru, piemērojot šīs izmaiņas no 2009. gada 14. jūlija. Atbilstoši šīm izmaiņām būtu jākoriģē arī parlamentārās palīdzības piemaksas palielinātais apmērs, par ko vienojās Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījumā Nr. 1 (7), un jaunā summa būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, kad palielinājums bija paredzēts sākotnēji, proti, no 2010. gada 1. maija. Ar Regulu (ES) Nr. 1239/2010 (8) Padome no 2010. gada 1. jūlija koriģēja arī Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas un šīm izmaksām piemērojamos korekcijas koeficientus. Tāpēc ir nepieciešams attiecīgi pielāgot parlamentārās palīdzības piemaksas apjomu, piemērojot šīs izmaiņas no 2010. gada 1. jūlija.

               (2)

               Īstenošanas noteikumos arī ir paredzēts, ka Prezidijs var indeksēt deputātiem paredzētās ceļa izdevumu un vispārējo izdevumu piemaksas, kā arī komandējuma dienas naudas summas maksimāli tādā apmērā, kas atbilst Eiropas Savienības gada inflācijas līmenim iepriekšējā gada oktobrī, kā to ir publicējis Statistikas birojs. Eiropas Kopienu Statistikas birojs 2010. gada 16. novembrī paziņoja, ka inflācijas līmenis laikā no 2009. gada 1. novembra līdz 2010. gada 31. oktobrim bija 2,3 %. Jaunās summas būtu jāpiemēro no 2011. gada 1. janvāra,

         IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU:
   1. pants
   Īstenošanas noteikumus groza šādi.

               1.

               Noteikumu 15. panta c) punktu aizstāj ar šādu punktu:

                           “c)

                           EUR 0,50/km, braucot ar automašīnu, un nepieciešamības gadījumā šai cenai pieskaita prāmja vai tamlīdzīga transportlīdzekļa cenu.”.

               2.

               Noteikumu 20. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

                           “a)

                           par brauciena daļu no 0 km līdz 50 km – EUR 22,51;”.

               3.

               Noteikumu 22. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
                           “1.   Šo noteikumu 10. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto braucienu ceļa izdevumu gada maksimālā atmaksas summa ir EUR 4 243.”;

                           b)

                           panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
                           “3.   Maksimālā izdevumu atmaksas summa gadā par braucieniem, ko veikuši komiteju vai apakškomiteju priekšsēdētāji, lai piedalītos parlamentāra rakstura konferencēs vai pasākumos par kādu no Eiropas tēmām, kas saistīta ar viņu komitejas vai apakškomitejas atbildības jomām, ir EUR 4 243. Iepriekš nepieciešams saņemt Parlamenta priekšsēdētāja atļauju, un tiek pārbaudīts pieejamo līdzekļu apmērs, ievērojot minēto maksimālo summu.”.

               4.

               Noteikumu 24. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “2.   Ja pasākums notiek Kopienas teritorijā, deputāti saņem dienas naudu, kuras apjoms ir EUR 304.”.

               5.

               Noteikumu 26. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “2.   Piemaksas mēneša apmērs saskaņā ar 25. pantu ir EUR 4 299.”.

               6.

               Noteikumu 33. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
               “4.   Šo noteikumu 34. pantā minēto personīgo līdzstrādnieku pakalpojumu izmantošanas izmaksu maksimālais atmaksāšanas apmērs mēnesī ir EUR 18 189. No 2010. gada 1. maija šī summa ir EUR 19 689. No 2010. gada 1. jūlija šī summa ir EUR 19 709.”.

         2. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   2.   Lēmuma 1. panta 1. līdz 5. punktu piemēro no 2011. gada 1. janvāra.
   3.   Lēmuma 1. panta 6. punktu piemēro no 2009. gada 14. jūlija.

      (1)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. septembra Lēmums 2005/684/EK, Euratom, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.).

      (2)  Eiropas Parlamenta Prezidija 2008. gada 19. maija un 9. jūlija lēmums par Eiropas Parlamenta deputātu nolikuma īstenošanas noteikumiem (OV C 159, 13.7.2009., 1. lpp.).

      (3)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

      (4)  Padomes 2010. gada 13. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1190/2010, ar ko no 2009. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām (OV L 333, 17.12.2010., 1. lpp.).

      (5)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1296/2009 (2009. gada 23. decembris), ar ko no 2009. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām (OV L 348, 29.12.2009., 10. lpp.).

      (6)  Tiesas 2010. gada 24. novembra spriedums lietā C-40/10 Komisija/Padome (Tiesas judikatūras krājumā vēl nav publicēts).

      (7)  OV L 183, 16.7.2010., 1. lpp.

      (8)  OV L 338, 22.12.2010., 1. lpp.


title: 2009/336/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 20. aprīlis ), ar ko izveido Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru Eiropas Kopienas darbību pārvaldībai izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 58/2003

text:
               21.4.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 101/26

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 20. aprīlis),
   ar ko izveido Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru Eiropas Kopienas darbību pārvaldībai izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 58/2003
   (2009/336/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (1), un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija ar Lēmumu 2005/56/EK (2) ir izveidojusi Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūru (turpmāk tekstā “aģentūra”) un ir uzticējusi tai pārvaldīt Eiropas Kopienas darbības izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā.

               (2)

               Pēc tam Komisija vairākkārt ir grozījusi aģentūras pilnvaras, lai attiecinātu tās uz jaunu projektu un programmu pārvaldību.

               (3)

               Izmantojot to, ka tiek ieviesti jauni grozījumi, skaidrības labad Lēmums 2005/56/EK ir jāaizstāj ar šo lēmumu.

               (4)

               Ar Regulu (EK) Nr. 58/2003 Komisija tiek pilnvarota izveidot izpildaģentūras saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem vispārīgajiem statūtiem un uzticēt tām dažus pārvaldības uzdevumus, kas attiecas uz vienu vai vairākām Kopienas programmām.

               (5)

               Komisijas pilnvaru mērķis attiecībā uz izpildaģentūras izveidošanu ir atļaut tai koncentrēties uz pamatdarbībām un funkcijām, kurās nevar izmantot ārpakalpojumus, nezaudējot kontroli pār darbībām, kuras pārvalda minētās izpildaģentūras, vai galīgo atbildību par tām.

               (6)

               Izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā dažu programmu centralizēto daļu pārvaldība ietver tehnisku projektu īstenošanu, kas nav saistīta ar politisku lēmumu pieņemšanu, bet prasa augsta līmeņa tehnisko un finansiālo ekspertīzi visa projekta cikla garumā.

               (7)

               Ar šīm programmām saistīto uzdevumu deleģēšana izpildaģentūrai var tikt īstenota, skaidri nodalot programmu plānošanas posmus un finansēšanas lēmumu pieņemšanas posmus, kas jāveic Komisijas dienestiem, no projektu īstenošanas, ko var uzticēt izpildaģentūrai.

               (8)

               Izpildaģentūras izveidošana nedz rada izmaiņas Padomes īstenotajā dažādās programmās paredzēto darbību dažu posmu pārvaldības deleģēšanā Komisijai, nedz pārvaldības uzdevumu deleģēšanā valstu aģentūrām attiecībā uz dažām programmām.

               (9)

               Šim nolūkam veiktā izmaksu un ieguvumu analīze ir pierādījusi, ka izpildaģentūras izmantošana, lai pārvaldītu dažu programmu centralizētās daļas izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā, piedāvā visvairāk priekšrocību, salīdzinot ar citām iespējām, gan no finansiālā aspekta, gan no citiem ar finansējumu nesaistītiem aspektiem.

               (10)

               Programma, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (Erasmus Mundus), pašlaik ietilpst aģentūras pilnvarās; programma beidzās 2008. gada 31. decembrī, un laika posmam no 2009. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim tā ir aizstāta ar rīcības programmu Erasmus Mundus 2009–2013, kuras mērķis ir uzlabot augstākās izglītības kvalitāti un veicināt starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (turpmāk tekstā “programma Erasmus Mundus II”).

               (11)

               Ārējais novērtējums, ko Komisija pabeidza 2009. gada februārī, liecina, ka aģentūras izmantošana ir labākais veids, lai pārvaldītu programmu Erasmus Mundus II. Šajā novērtējumā arī ir ieteikts paplašināt aģentūras uzdevumus, iekļaujot tajos minētās programmas pārvaldību.

               (12)

               Komisijas Regulā (EK) Nr. 1653/2004 (3) ir paredzēts standarta finanšu regulējums izpildaģentūrām, kas izveidotas, ievērojot Regulu (EK) Nr. 58/2003.

               (13)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Izpildaģentūru komitejas atzinumu.

               (14)

               Tādēļ ir jāatceļ Lēmums 2005/56/EK,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Aģentūras izveide
   1.   Lai pārvaldītu Kopienas darbības izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā, ar šo tiek izveidota izpildaģentūra (turpmāk tekstā “aģentūra”), kuras statūti un galvenie darbības noteikumi izklāstīti Regulā (EK) Nr. 58/2003.
   2.   Aģentūras nosaukums ir “Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra”.
   2. pants
   Atrašanās vieta
   Aģentūra atrodas Briselē.
   3. pants
   Darbības ilgums
   Aģentūra tiek izveidota uz laika posmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim.
   4. pants
   Mērķi un uzdevumi
   1.   Aģentūra atbild par šādu Kopienas programmu daļu vadību:

               1)

               projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt atbilstīgi noteikumiem par ekonomisku palīdzību dažām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm (Phare), kas paredzēti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3906/89 (4);

               2)

               Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes un izplatīšanas veicināšanas programma (Media II – Izstrāde un izplatīšana) (1996–2000), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 95/563/EK (5);

               3)

               mācību programma Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem (Media II – Training) (1996–2000), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 95/564/EK (6);

               4)

               otrais posms Kopienas rīcības programmā izglītības jomā “Socrates” (2000–2006), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 253/2000/EK (7);

               5)

               otrais posms Kopienas rīcības programmā profesionālās izglītības jomā “Leonardo da Vinci” (2000–2006), kas izveidots ar Padomes Lēmumu Nr. 1999/382/EK (8);

               6)

               Kopienas rīcības programma “Jaunatne” (2000–2006), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1031/2000/EK (9);

               7)

               programma “Kultūra 2000” (2000–2006), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 508/2000/EK (10);

               8)

               projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par palīdzības sniegšanu partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā (2000–2006) un kuri paredzēti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 99/2000 (11);

               9)

               projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par palīdzību Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Horvātijai, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, Melnkalnei, Serbijai un Kosovai (ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1244) (2000–2006) un kuri izveidoti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2666/2000 (12);

               10)

               projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar noteikumiem par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem (MEDA) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās un kuri izveidoti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2698/2000 (13);

               11)

               trešais posms Eiropas sadarbības projektā augstākās izglītības jomā (Tempus III) (2000–2006), kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 1999/311/EK (14);

               12)

               projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības, arodizglītības un mācību jomā (2001–2005) un kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2001/196/EK (15);

               13)

               projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un mācību jomā (2001–2005) un kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2001/197/EK (16);

               14)

               Eiropas audiovizuālo darbu izstrādes veicināšanas programma (Media Plus – Izstrāde, izplatīšana un popularizēšana) (2001–2006), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2000/821/EK (17);

               15)

               Eiropas audiovizuālo programmu nozares speciālistiem paredzētā mācību programma (Media-training) (2001–2006), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 163/2001/EK (18);

               16)

               vairākgadu programma informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IST) efektīvai integrēšanai izglītības un apmācības sistēmās Eiropā (“e-mācību programma”) (2004–2006), kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2318/2003/EK (19);

               17)

               Kopienas rīcības programma aktīvas Eiropas pilsonības (sabiedriskās līdzdalības) veicināšanai (2004–2006), kas pieņemta ar Padomes Lēmumu 2004/100/EK (20);

               18)

               Kopienas rīcības programma, lai veicinātu Eiropas līmeņa organizācijas jaunatnes lietu jomā (2004–2006), kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 790/2004/EK (21);

               19)

               Kopienas rīcības programma, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas un konkrētas darbības izglītības un apmācības jomā (2004–2006), kas ieviesta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 791/2004/EK (22);

               20)

               Kopienas rīcības programma, lai veicinātu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā (2004–2006), kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 792/2004/EK (23);

               21)

               programma, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm (“Erasmus Mundus”) (2004–2008), kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2317/2003/EK (24);

               22)

               projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno programmu sadarbībai augstākās izglītības, arodizglītības un mācību jomā (2006–2013) un kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2006/910/EK (25);

               23)

               projekti, kurus var finansēt saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kanādas valdību, ar ko izveido sadarbības programmu augstākās izglītības, apmācības un jaunatnes jomā (2006–2013) un kas apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2006/964/EK (26);

               24)

               rīcības programma mūžizglītības jomā “Lifelong Learning” (2007–2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1720/2006/EK (27);

               25)

               programma “Kultūra” (2007–2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1855/2006/EK (28);

               26)

               programma “Eiropa pilsoņiem”, lai sekmētu aktīvu Eiropas pilsonību (2007–2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1904/2006/EK (29);

               27)

               programma “Jaunatne darbībā” (2007–2013), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1719/2006/EK (30);

               28)

               atbalsta programma Eiropas audiovizuālajā nozarē (“Media 2007”) (2007–2013), kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1718/2006/EK (31);

               29)

               rīcības programma “Erasmus Mundus (II)” 2009–2013, lai uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti un veicinātu starpkultūru izpratni, sadarbojoties ar trešām valstīm, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1298/2008/EK (32);

               30)

               projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt atbilstīgi noteikumiem par palīdzību Āzijas jaunattīstības valstīm un kuri pieņemti saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 443/92 (33);

               31)

               projekti augstākās izglītības un jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA), kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 (34);

               32)

               projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta noteikumiem, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1638/2006 (35);

               33)

               projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt saskaņā ar finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (36);

               34)

               projekti augstākās izglītības un jaunatnes jomā, kurus var finansēt saskaņā ar finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006 (37);

               35)

               projekti augstākās izglītības jomā, kurus var finansēt no Eiropas Attīstības fonda saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (Padomes Lēmums 2003/159/EK (38)) un kurā grozījumi izdarīti ar nolīgumu, kas parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (Padomes Lēmums 2005/599/EK (39)).

         2.   Lai pārvaldītu 1. punktā minētās Kopienas programmu daļas, aģentūra atbild par šādiem uzdevumiem:

               a)

               visa projektu dzīves cikla pārvaldība, īstenojot tai uzticētās Kopienas programmas, pamatojoties uz Komisijas apstiprināto gada darbības programmu, kas ir finansēšanas lēmuma pamats attiecībā uz subsīdijām un līgumiem izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā, vai pamatojoties uz Komisijas pieņemtiem konkrētiem finansēšanas lēmumiem, kā arī šim nolūkam vajadzīgās pārbaudes, pieņemot lēmumus atbilstoši Komisijas deleģētajiem uzdevumiem;

               b)

               budžeta izpildes instrumentu pieņemšana attiecībā uz ieņēmumiem un izdevumiem, kā arī dažu vai visu vajadzīgo darbību veikšana, lai īstenotu Kopienas programmas, pamatojoties uz Komisijas piešķirtajām pilnvarām, tostarp to darbību veikšana, kas saistītas ar subsīdiju piešķiršanu un līgumu slēgšanu;

               c)

               Kopienas programmu īstenošanas virzībai vajadzīgās informācijas apkopošana, analizēšana un iesniegšana Komisijai;

               d)

               informācijas tīkla par izglītību Eiropā (“Eurydice”) īstenošana Kopienas līmenī, lai apkopotu, analizētu un izplatītu informāciju, kā arī veiktu pētījumus un publikācijas.

         3.   Pēc Izpildaģentūru komitejas atzinuma saņemšanas Komisija papildus 1. punktā minētajiem uzdevumiem var aģentūrai uzticēt tāda paša veida uzdevumus citās Kopienas programmās izglītības, audiovizuālajā un kultūras jomā Regulas Nr. 58/2003 (EK) 2. panta nozīmē.
   4.   Komisijas lēmumā par pilnvaru deleģēšanu aģentūrai sīki izklāsta visus uzdevumus, kas uzticēti aģentūrai, un to pielāgo, ja aģentūrai uztic papildu uzdevumus. Lēmumu informācijas nolūkos nosūtīta Izpildaģentūru komitejai.
   5. pants
   Organizatoriskā struktūra
   1.   Aģentūru vada koordinācijas komiteja un direktors, ko ieceļ Komisija.
   2.   Koordinācijas komitejas locekļus ieceļ uz 2 gadiem.
   3.   Aģentūras direktoru parasti ieceļ uz 4 gadiem. Viņa pilnvaru laiks ir atkarīgs no laika, kas paredzēts to Kopienas programmu īstenošanai, kuru pārvaldība ir uzticēta aģentūrai.
   6. pants
   Subsīdija
   Neatkarīgi no citiem ieņēmumiem aģentūra savai darbībai saņem subsīdiju, kas iekļauta Eiropas Savienības kopbudžetā, kā arī līdzekļus no Eiropas Attīstības fonda. Šī subsīdija un līdzekļi tiek ņemti no līdzekļiem, kuri atvēlēti 4. panta 1. punktā minētajām programmām, un vajadzības gadījumā arī no līdzekļiem, kas atvēlēti citām Kopienas programmām, kuru īstenošana ir uzticēta aģentūrai saskaņā ar 4. panta 3. punktu.
   7. pants
   Uzraudzība un atskaites
   Aģentūra ir Komisijas uzraudzībā un regulāri atskaitās par panākto virzību, īstenojot programmas, par kurām tā ir atbildīga, saskaņā ar deleģēšanas dokumentā noteikto kārtību un atskaišu iesniegšanas termiņiem.
   8. pants
   Darbības budžeta izpilde
   Aģentūra veic sava darbības budžeta izpildi saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 1653/2004.
   9. pants
   Atcelšana
   Lēmumu 2005/56/EK atceļ.

      Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu.
      Briselē, 2009. gada 20. aprīlī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Ján FIGEĽ

      (1)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

      (2)  OV L 24, 27.1.2005., 35. lpp.

      (3)  OV L 297, 22.9.2004., 6. lpp.

      (4)  OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.

      (5)  OV L 321, 30.12.1995., 25. lpp.

      (6)  OV L 321, 30.12.1995., 33. lpp.

      (7)  OV L 28, 3.2.2000., 1. lpp.

      (8)  OV L 146, 11.6.1999., 33. lpp.

      (9)  OV L 117, 18.5.2000., 1. lpp.

      (10)  OV L 63, 10.3.2000., 1. lpp.

      (11)  OV L 12, 18.1.2000., 1. lpp.

      (12)  OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp.

      (13)  OV L 311, 12.12.2000., 1. lpp.

      (14)  OV L 120, 8.5.1999., 30. lpp.

      (15)  OV L 71, 13.3.2001., 7. lpp.

      (16)  OV L 71, 13.3.2001., 15. lpp.

      (17)  OV L 336, 30.12.2000., 82. lpp.

      (18)  OV L 26, 27.1.2001., 1. lpp.

      (19)  OV L 345, 31.12.2003., 9. lpp.

      (20)  OV L 30, 4.2.2004., 6. lpp.

      (21)  OV L 138, 30.4.2004., 24. lpp.

      (22)  OV L 138, 30.4.2004., 31. lpp.

      (23)  OV L 138, 30.4.2004., 40. lpp.

      (24)  OV L 345, 31.12.2003., 1. lpp.

      (25)  OV L 346, 9.12.2006., 33. lpp.

      (26)  OV L 397, 30.12.2006., 14. lpp.

      (27)  OV L 327, 24.11.2006., 45. lpp.

      (28)  OV L 372, 27.12.2006., 1. lpp.

      (29)  OV L 378, 27.12.2006., 32. lpp.

      (30)  OV L 327, 24.11.2006., 30. lpp.

      (31)  OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp.

      (32)  OV L 340, 19.12.2008., 83. lpp.

      (33)  OV L 52, 27.2.1992., 1. lpp.

      (34)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

      (35)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

      (36)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

      (37)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp., labota ar OV L 29, 3.2.2007., 16. lpp.

      (38)  OV L 65, 8.3.2003., 27. lpp.

      (39)  OV L 209, 11.8.2005., 26. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/554 (2016. gada 5. aprīlis), ar ko ieceļ deviņus Reģionu komitejas locekļus, ko izvirzījusi Francijas Republika

text:
               9.4.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 95/15

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/554
   (2016. gada 5. aprīlis),
   ar ko ieceļ deviņus Reģionu komitejas locekļus, ko izvirzījusi Francijas Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Francijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Claude GEWERC kunga, Annabelle JAEGER kundzes, Charles MARZIANI kunga, Pierrick MASSIOT kunga, René SOUCHON kunga un Bernard SOULAGE kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās sešas Reģionu komitejas locekļu vietas,

               (3)

               Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts François DECOSTER kungs (Conseiller régional du Nord-Pas-de-Calais), Pascal MANGIN kungs (Conseiller régional d'Alsace) un Stéphan ROSSIGNOL kungs (Conseiller régional du Languedoc-Roussilon), ir atbrīvojušās trīs Reģionu komitejas locekļu vietas,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļiem tiek iecelti:

               —

                  Isabelle BOUDINEAU kundze, Vice-présidente du Conseil régional Aquitaine-Poitou-Charente-Limousin,

               —

                  Martine CALDEROLI-LOTZ kundze, Conseillère régionale du Conseil régional Alsace-Champagne-Ardenne-Lorraine,

               —

                  Christophe CLERGEAU kungs, Conseiller régional du Conseil régional Pays-de-la-Loire,

               —

                  François DECOSTER kungs, Vice-président du Conseil régional Nord-Pas-de-Calais-Picardie (amata maiņa),

               —

                  Mélanie FORTIER kundze, Conseillère régionale du Conseil régional Centre-Val-de-Loire,

               —

                  Pascal MANGIN kungs, Conseiller régional du Conseil régional Alsace-Champagne-Ardenne-Lorraine (amata maiņa),

               —

                  Marie-Antoinette MAUPERTUIS kundze, Conseillère exécutive de la Collectivité territoriale de Corse,

               —

                  Stéphan ROSSIGNOL kungs, Conseiller régional du Conseil régional Languedoc-Roussillon-Midi-Pyrénées (amata maiņa),

               —

                  Thierry SOLERE kungs, Conseiller régional du Conseil régional Ile-de-France.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 5. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A.G. KOENDERS

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).