title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/176 (2017. gada 25. janvāris) par ES ekomarķējuma kritēriju noteikšanu attiecībā uz koksnes, korķa un bambusa materiālu grīdas segumiem (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 303) (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
                  2.2.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 28/44

            KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/176
      (2017. gada 25. janvāris)
      par ES ekomarķējuma kritēriju noteikšanu attiecībā uz koksnes, korķa un bambusa materiālu grīdas segumiem

            (izziņots ar dokumenta numuru C(2017) 303)

      (Dokuments attiecas uz EEZ)
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,
      apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,
      tā kā:

                  (1)

                  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 ES ekomarķējumu var piešķirt produktiem, kam visā to aprites ciklā ir samazināta ietekme uz vidi.

                  (2)

                  Regula (EK) Nr. 66/2010 paredz, ka katrai produktu grupai jānosaka konkrēti ES ekomarķējuma kritēriji.

                  (3)

                  Komisijas Lēmumā 2010/18/EK (2) ir noteikti koka grīdas segumiem piemērojamie ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības, kas ir spēkā līdz 2016. gada 31. decembrim.

                  (4)

                  Lai labāk atspoguļotu tirgū pieejamo koksnes, korķa un bambusa materiālu grīdas segumu klāstu, šo ražojumu tehnisko līmeni un ņemtu vērā dažos pēdējos gados notikušo inovāciju, ir lietderīgi koriģēt šīs produktu grupas nosaukumu un tvērumu un noteikt pārskatītu ekoloģisko kritēriju kopumu.

                  (5)

                  Pārskatīto ES ekomarķējuma kritēriju mērķi ir šādi: izmantot materiālus, kas no aprites cikla analīzes viedokļa saražoti ilgtspējīgākā veidā – patērējot mazāk enerģijas un ierobežojot bīstamu savienojumu izmantojumu, bīstamu atlieku daudzumu un grīdas segumu piesārņojošo ietekmi uz iekštelpu gaisu –, un veicināt izturīgu un kvalitatīvu ražojumu apriti. Ņemot vērā šīs produktu grupas inovācijas ciklu, šiem pārskatītajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām vajadzētu būt spēkā sešus gadus no šā lēmuma paziņošanas dienas.

                  (6)

                  Neatņemama ES ekomarķējuma reģistrācijas numuru daļa ir produktu grupai atbilstošais kods. Lai kompetentās iestādes varētu piešķirt ES ekomarķējuma reģistrācijas numuru koksnes, korķa un bambusa materiālu grīdas segumiem, kuri atbilst ES ekomarķējuma kritērijiem, šai produktu grupai ir jāpiešķir kods.

                  (7)

                  Tāpēc Lēmums 2010/18/EK būtu jāatceļ.

                  (8)

                  Ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ražotājiem, kuru ražojumiem atbilstoši Lēmumā 2010/18/EK noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem piešķirts koka grīdas segumu ES ekomarķējums, dotu pietiekamu laiku ražojumus pielāgot pārskatīto kritēriju prasībām. Turklāt ražotājiem būtu jāatļauj pietiekami ilgi iesniegt pieteikumus, kas sagatavoti saskaņā ar Lēmumā 2010/18/EK noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem.

                  (9)

                  Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Produktu grupu “koksnes, korķa un bambusa materiālu grīdas segumi” veido iekštelpu grīdas segumi, ieskaitot koka grīdas segumus, lamināta grīdas segumus, korķa grīdas segumus un bambusa grīdas segumus, kuri vairāk nekā par 80 % gatavā ražojuma masas sastāv no koksnes, koksnes materiāliem, korķa, korķa materiāliem, bambusa, bambusa materiāliem vai koksnes, korķa vai bambusa šķiedrām, vai šķiedrām uz to bāzes un kuriem nevienā kārtā nav sintētisku šķiedru.
      Tajā neietilpst sienas segumi vai segumi lietošanai ārpus telpām, segumi ar strukturālu funkciju vai izlīdzināšanas līdzekļi.
      2. pants
      Šajā lēmumā izmanto šādas definīcijas:

                  1)

                  “koka grīdas segums” ir koka elementu, priekšsaliktu dēļu vai parketa paneļu salikums, kas veido grīdas virsdaļu;

                  2)

                  “korķa grīdas segumi” ir grīdas segumi, kas izgatavoti no granulēta korķa, kurš sajaukts ar saistītāju un pēc tam sacietināts, vai vairākas korķa – aglomerēta korķa vai korķa finiera – kārtas, kas var būt salīmētas un ko paredzēts lietot ar pārklājumu;

                  3)

                  “pārklājums” ir preparāts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/42/EK (3) 2. panta 8. punkta nozīmē;

                  4)

                  “bambusa grīdas segumi” ir grīdas segumi, kas izgatavoti no veseliem bambusa gabaliem vai bambusa aglomerāta, kurš sajaukts ar saistītāju;

                  5)

                  “lamināta grīdas segums” ir ciets grīdas segums, kura virskārta sastāv no vienas vai vairākām plānām šķiedraina materiāla (parasti papīra) loksnēm, kas piesūcinātas ar aminoplastiskiem termoaktīviem sveķiem (parasti melamīnu), piepresētas vai pielīmētas pie pamatnes, zem kuras parasti ir apakškārta;

                  6)

                  “vāji gaistoši organiskie savienojumi” (VGOS) ir visi organiskie savienojumi, kas kapilārkolonnā, kura pārklāta ar 5 % fenilpolisiloksāna / 95 % metilpolisiloksāna pārklājumu, eluē ar aiztures diapazonu starp n-heksadekānu (neieskaitot) un n-dokozānu (ieskaitot);

                  7)

                  “R vērtība” ir visu Ri vērtību summa, kur Ri vērtība ir Ci/LCIi (kur Ci ir savienojuma i koncentrācija kamerā un LCIi ir savienojuma i LCI (zemākās interesējošās koncentrācijas) vērtība atbilstoši definīcijai, kas dota European Collaborative Action“Urban air, indoor environment and human exposure” (4);

                  8)

                  “viela” ir viela Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (5) 3. panta 1. punkta nozīmē;

                  9)

                  “maisījums” ir maisījums Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 2. punkta nozīmē;

                  10)

                  “biocīds” ir biocīds Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 (6) 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē;

                  11)

                  “konservants” ir jebkurš produkts, kas pieder pie Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā minētā 8. produkta veida (“Koksnes konservanti”), arī korķa vai bambusa konservēšanai paredzēti produkti;

                  12)

                  “aktīvā viela” ir aktīvā viela Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē;

                  13)

                  “reciklēts materiāls” saskaņā ar standartā ISO 14021 doto definīciju ir materiāls, kas ražošanas procesā no atgūta (recovered) vai pārgūta (reclaimed) materiāla otrreiz pārstrādāts gatavā ražojumā vai detaļā, kura paredzēta iestrādāšanai ražojumā, izņemot koksnes atkritumus, šķeldas un šķiedras no mežizstrādes un kokzāģēšanas operācijām;

                  14)

                  “koksnes materiāls” ir materiāls, kas izgatavots no koksnes šķiedrām, koksnes šķeldām vai koksnes kādā no dažādiem iespējamiem ražošanas procesiem, kas var ietvert paaugstinātas temperatūras, spiediena un saistītājsveķu vai adhezīvu izmantošanu. Koksnes materiāli ietver cietās plātnes, šķiedru plātnes, vidēja blīvuma un augsta blīvuma šķiedru plātnes, daļiņu plātnes, orientētu kokskaidu plātnes (jeb orientētu šķēpeļskaidu plātnes) (OSB), saplāksni un masīvkoka plātnes. Grīdas segumu ražošanas laikā tās var tikt pārklātas ar segkārtu;

                  15)

                  “korķa materiāls” ir materiāls, kas izgatavots no korķa šķiedrām, korķa šķeldām vai korķa kādā no dažādiem iespējamiem ražošanas procesiem, kas var ietvert paaugstinātas temperatūras, spiediena un saistītājsveķu vai adhezīvu izmantošanu;

                  16)

                  “bambusa materiāls” ir materiāls, kas izgatavots no bambusa šķiedrām, bambusa šķeldām vai bambusa kādā no dažādiem iespējamiem ražošanas procesiem, kas var ietvert paaugstinātas temperatūras, spiediena un saistītājsveķu vai adhezīvu izmantošanu;

                  17)

                  “sintētiskās šķiedras” ir visas polimēršķiedras;

                  18)

                  “atjaunojamo energoresursu enerģija” ir enerģija, kas iegūta no atjaunojamajiem energoresursiem (AER) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/28/EK (7) 2. panta a) punkta nozīmē;

                  19)

                  “izcelsmes apliecinājums” ir izcelsmes apliecinājums Direktīvas 2009/28/EK 2. panta j) punkta nozīmē.

            3. pants
      ES ekomarķējumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 66/2010 piešķir tikai tādam ražojumam, kurš pieder pie šā lēmuma 1. pantā definētās produktu grupas “koksnes, korķa un bambusa materiālu grīdas segumi” un atbilst šā lēmuma pielikumā noteiktajiem ES ekomarķējuma kritērijiem, kā arī ar tiem saistītajām novērtēšanas un verifikācijas prasībām.
      4. pants
      Produktu grupas “koksnes, korķa un bambusa materiālu grīdas segumi” ES ekomarķējuma kritēriji un ar tiem saistītās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā sešus gadus no šā lēmuma paziņošanas dienas.
      5. pants
      Administratīvām vajadzībām produktu grupai “koksnes, korķa un bambusa materiālu grīdas segumi” piešķir kodu “035”.
      6. pants
      Lēmums 2010/18/EK tiek atcelts.
      7. pants
      Atkāpjoties no 6. panta, tādus pieteikumus uz ES ekomarķējuma piešķiršanu produktu grupas “koka grīdas segumi” ražojumiem, kurus iesniedz divu mēnešu laikā no šā lēmuma paziņošanas dienas, var sagatavot atbilstoši vai nu Lēmuma 2010/18/EK kritērijiem, vai šā lēmuma kritērijiem.
      ES ekomarķējuma licences, kas piešķirtas saskaņā ar Lēmumā 2010/18/EK noteiktajiem kritērijiem, var izmantot 12 mēnešus no šā lēmuma paziņošanas dienas.
      8. pants
      Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

         Briselē, 2017. gada 25. janvārī

               Komisijas vārdā –

               Komisijas loceklis

            Karmenu VELLA

         (1)  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

         (2)  Komisijas 2009. gada 26. novembra Lēmums 2010/18/EK par ekoloģisko kritēriju noteikšanu Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai koka grīdas segumiem (OV L 8, 13.1.2010., 32. lpp.).

         (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/42/EK, ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas, kuras rada organisko šķīdinātāju izmantošana noteiktās krāsās, lakās un transportlīdzekļu galīgās apdares materiālos, un ar ko groza Direktīvu 1999/13/EK (OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.).

         (4)  http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC83683/eca%20report%2029_final.pdf

         (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

         (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regula (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.).

         (7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

         PIELIKUMS

            SATVARS

            ES EKOMARĶĒJUMA KRITĒRIJI

         Kritēriji ES ekomarķējuma piešķiršanai koksnes, korķa un bambusa materiālu grīdas segumiem:

                     1. kritērijs.

                     Ražojuma apraksts

                     2. kritērijs.

                     Koksnes, korķa un bambusa materiāli

                     3. kritērijs.

                     Vispārīgas prasības attiecībā uz bīstamām vielām un maisījumiem

                     4. kritērijs.

                     Īpašas prasības attiecībā uz vielām

                     5. kritērijs.

                     Enerģijas patēriņš ražošanas procesā

                     6. kritērijs.

                     GOS emisijas no grīdas segumiem

                     7. kritērijs.

                     Formaldehīda emisijas no grīdas segumiem un grīdas seguma vidusplātnes

                     8. kritērijs.

                     Piemērotība lietošanai

                     9. kritērijs.

                     Salabojamība un pagarinātā garantija

                     10. kritērijs.

                     Informācija patērētājiem

                     11. kritērijs.

                     Informācija ES ekomarķējumā

                     I papildinājums.

                     Norādījumi, kā aprēķināt uznesto GOS daudzumu

                     II papildinājums.

                     Norādījumi, kā aprēķināt enerģijas patēriņu ražošanas procesā

                     III papildinājums.

                     Standartu un citu tehnisko specifikāciju saraksts

            NOVĒRTĒŠANA UN VERIFIKĀCIJA

         Konkrētās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir norādītas pie katra kritērija atsevišķi.
         Ja pieteikuma iesniedzējam ir jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, analīžu rezultāti, testēšanas pārskati vai citi pierādījumi par atbilstību kritērijiem, tos var sagatavot pieteikuma iesniedzējs vai piegādātājs(-i) utt. (pēc vajadzības).
         Kompetentās iestādes pirmām kārtām atzīst apliecinājumus, ko izdevušas iestādes, kuras ir akreditētas atbilstoši attiecīgajam saskaņotajam testēšanas un kalibrēšanas laboratoriju standartam, un verifikācijas, ko veikušas iestādes, kuras ir akreditētas atbilstoši attiecīgajam saskaņotajam standartam, kas piemērojams ražojumus, procesus un pakalpojumus sertificējošām iestādēm. Akreditāciju veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 765/2008 (1) noteikumiem.
         Attiecīgos gadījumos drīkst izmantot citas testēšanas metodes, nevis tās, kuras ir norādītas attiecībā uz katru kritēriju, ja kompetentā iestāde, kas novērtē pieteikumu, šīs metodes atzīst par līdzvērtīgām.
         Attiecīgā gadījumā kompetentās iestādes var pieprasīt apliecinošus dokumentus un veikt neatkarīgu verifikāciju vai objektu apmeklējumus.
         Priekšnoteikums ir tāds, ka ražojumam jāatbilst visām tās valsts (to valstu) piemērojamajām juridiskajām prasībām, kurā (kurās) produktu paredzēts laist tirgū. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par ražojuma atbilstību šai prasībai.
         Ja piegādātājs nevēlas pieteikuma iesniedzējam atklāt, no kādām vielām sastāv maisījums, piegādātājs šo informāciju var nosūtīt tieši kompetentajai iestādei.

            1. kritērijs.   Ražojuma apraksts

         Kompetentajai iestādei iesniedz grīdas seguma tehnisko raksturojumu, kurā ietilpst arī rasējumi, kas ilustrē, no kādām daļām vai materiāliem sastāv gatavais grīdas segums, ražojuma izmēri un ražošanas procesa apraksts. Šim raksturojumam pievieno ražojuma materiālu sarakstu, kurā norādīta ražojuma kopējā masa un tās sadalījums pa izmantotajiem materiāliem.
         Pierāda, ka ražojums ietilpst 1. pantā definētajā produktu grupā.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz atbilstības deklarāciju kopā ar šādu informāciju par grīdas segumu:

                     —

                     zīmols / tirdzniecības nosaukums (2),

                     —

                     ražojuma apraksts, tostarp rasējumi, kas ilustrē, no kādām daļām vai materiāliem sastāv gatavais ražojums,

                     —

                     materiālu saraksts: izejmateriālu sastāvs procentos, vielas vai maisījumi gatavajā ražojumā (pēc masas), tostarp attiecīgā gadījumā piedevas un virsmas apstrādes līdzekļi,

                     —

                     visu sastāvdaļu un to proporcionālās masas saraksts (3),

                     —

                     ražošanas procesa apraksts. Norāda izejmateriālu vai vielu piegādātāju juridisko nosaukumu, ražotni, kontaktinformāciju un tās ražošanas darbības vai darbību aprakstu, kuras tie veic vai kurās piedalās.

               Par pierādījumu, ka ražojums šim kritērijam atbilst, var pieņemt ražojuma datu lapu, vidisko deklarāciju vai kādu līdzvērtīgu dokumentu, ja vien tajā minēta uzskaitītā informācija.

            2. kritērijs.   Koksnes, korķa un bambusa materiāli

         Šī prasība attiecas uz koksni, koksnes materiāliem, korķi, korķa materiāliem, bambusu, bambusa materiāliem, kas veido vairāk nekā 1 % no gatavā ražojuma masas.
         Nekāda koksne, koksnes materiāli, korķis, korķa materiāli, bambuss, bambusa materiāli nedrīkst būt no ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO), un tiem jābūt piešķirtiem pārraudzības ķēdes sertifikātiem, ko izdevusi neatkarīga ārēja sertifikācijas sistēma, piemēram, Mežu uzraudzības padome (FSC), Meža sertifikācijas sistēmu novērtēšanas programma (PEFC) vai tām līdzvērtīga sistēma.
         Visai pirmreizējai koksnei, korķim un bambusam jābūt piešķirtiem derīgiem ilgtspējīgas meža apsaimniekošanas sertifikātiem, ko izdevusi neatkarīga ārēja sertifikācijas sistēma, piemēram, FSC, PEFC vai tām līdzvērtīga sistēma.
         Ja sertifikācijas sistēma atļauj ražojumā vai ražošanas līnijā nesertificētu materiālu jaukt ar sertificētiem un/vai reciklētiem materiāliem, vismaz 70 % koksnes, korķa un/vai bambusa jābūt sertificētiem ilgtspējīgi iegūtiem pirmreizējiem materiāliem un/vai reciklētiem materiāliem.
         Uz nesertificētu materiālu jāattiecina verifikācijas sistēma, ar kuru nodrošina, ka materiāls ir iegūts likumīgi un atbilst visām citām sertifikācijas sistēmas prasībām attiecībā uz nesertificētu materiālu.
         Sertifikācijas iestādēm, kas izdod meža apsaimniekošanas un/vai pārraudzības ķēdes sertifikātus, jābūt akreditētām vai atzītām attiecīgajā sertifikācijas sistēmā.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz atbilstības deklarāciju kopā ar derīgu, neatkarīgi sertificētu ražotāja pārraudzības ķēdes sertifikātu attiecībā uz visu koksni, koksnes materiāliem, korķi, korķa materiāliem, bambusu, bambusa materiāliem, kas izmantoti ražojumā vai ražošanas līnijā, un pierāda, ka nekādi pirmreizējie materiāli nav iegūti no ĢMO. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz revidētus grāmatvedības dokumentus, kas pierāda, ka vismaz 70 % materiālu nāk no mežiem vai teritorijām, kas apsaimniekotas saskaņā ar ilgtspējīgas mežu apsaimniekošanas principiem, un/vai ir reciklēti materiāli, kas atbilst attiecīgās neatkarīgās pārraudzības ķēdes shēmas prasībām. FSC, PEFC vai tām līdzvērtīgas sistēmas ir uzskatāmas par neatkarīgām ārējām sertifikācijas sistēmām.
         Ja ražojumā vai ražošanas līnijā ir izmantots nesertificēts materiāls, jāiesniedz pierādījumi, ka nesertificētā pirmreizējā materiāla saturs nepārsniedz 30 % un ka uz to attiecas verifikācijas sistēma, kas nodrošina, ka materiāls ir iegūts likumīgi un atbilst visām citām sertifikācijas sistēmas prasībām attiecībā uz nesertificētu materiālu.

            3. kritērijs.   Vispārīgas prasības attiecībā uz bīstamām vielām un maisījumiem

         Tādu vielu klātbūtni, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 59. panta 1. punktu identificētas kā vielas, kas rada ļoti lielas bažas (SVHC), vai tādu vielu un maisījumu klātbūtni, kas atbilst kritērijiem to klasificēšanai, marķēšanai un iepakošanai (CLP) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (4) attiecībā uz šā lēmuma 3.1. tabulā norādītajiem apdraudējumiem, ražojumā un visās tā sastāvdaļās ierobežo saskaņā ar 3.a un 3.b punktu. Šā kritērija izpildes vajadzībām SVHC kandidātsaraksta vielas un CLP bīstamības klasifikācijas ir sagrupētas 3.1. tabulā pēc to bīstamajām īpašībām.

            3.1. tabula

            Ierobežojamo apdraudējumu grupas

            1. apdraudējumu grupa – SVHC un CLP

            Apdraudējumi, kas norāda vielas piederību pie 1. grupas:

                     —

                     vielas, kas iekļautas SVHC kandidātsarakstā,

                     —

                     vielas, kas klasificētas kā kancerogēnas, mutagēnas un/vai toksiskas reproduktīvajai sistēmai (CMR), 1.A vai 1.B kategorija: H340, H350, H350i, H360, H360F, H360D, H360FD, H360Fd, H360Df

            2. apdraudējumu grupa – CLP

            Apdraudējumi, kas norāda vielas piederību pie 2. grupas:

                     —

                     2. kategorijas CMR: H341, H351, H361f, H361d, H361df, H362,

                     —

                     1. kategorijas toksicitāte ūdenī: H400, H410,

                     —

                     1. un 2. kategorijas akūtā toksicitāte: H300, H310, H330, H304,

                     —

                     1. kategorijas aspiratīvā toksicitāte (toksicitāte ieelpojot): H304,

                     —

                     1. kategorijas toksiska ietekme uz mērķorgānu (STOT): H370, H372,

                     —

                     1. kategorijas ādas sensibilizators: H317

            3. apdraudējumu grupa – CLP

            Apdraudējumi, kas norāda vielas piederību pie 3. grupas:

                     —

                        2., 3. un 4. kategorijas toksicitāte ūdenī: H411, H412, H413,

                     —

                     3. kategorijas akūtā toksicitāte: H301, H311, H331, EUH070,

                     —

                     2. kategorijas STOT: H371, H373

               3.a   Ierobežojumi attiecībā uz SVHC

            SVHC koncentrācija ražojumā un jebkurā tā sastāvdaļā nepārsniedz 0,10 % (pēc masas).
         Attiecībā uz SVHC kandidātsaraksta vielām, kuru koncentrācija ražojumā vai jebkurā tā sastāvdaļā ir lielāka par 0,10 % (pēc masas), nekādas atkāpes no šīs prasības nepiešķir.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs sagatavo deklarācijas, ka ne ražojums, ne arī kāda no sastāvdaļām, kas ražojumā izmantota, nesatur SVHC koncentrācijā, kas lielāka par norādīto robežkoncentrāciju. Deklarācijās iekļauj atsauci uz ECHA publicētā kandidātsaraksta jaunāko versiju (5).
         3.b   Ierobežojumi attiecībā uz grīdas segumā izmantotām vielām vai maisījumiem, kas klasificēti atbilstoši CLP regulai

         Vielas vai maisījumi, ko grīdas seguma ražotājs vai tā piegādātāji izmanto izejmateriālu sagatavošanā, ražošanā, salikšanā vai jebkādā citā grīdas seguma apstrādē, nedrīkst būt klasificēti kā tādi, kas rada kādu no 3.1. tabulā minētajiem CLP apdraudējumiem. Vielas vai maisījumi, uz kuriem attiecas ierobežojumi, ietver adhezīvus, krāsas, gruntskrāsas, lakas, beices jeb iekrāsas, sveķus, biocīdus, pildvielas, vaskus, eļļas, šuvju aizpildītājus, krāsvielas un hermētiķus.
         Tomēr šādu ierobežotu vielu izmantošana ir atļauta, ja ir izpildīts vismaz viens no šiem nosacījumiem:

                     —

                     ierobežotā viela vai maisījums ražojumā lietots daudzumā, kas nesasniedz 0,10 % no grīdas seguma vai kādas tā sastāvdaļas kopējās masas,

                     —

                     ierobežotās vielas īpašības apstrādes procesā mainās (piemēram, tā vairs nav biopieejama vai ar to notiek ķīmiska reakcija) tā, ka CLP apdraudējumu ierobežojumi vairs nav piemērojami un ierobežotās vielas neizreaģējušās daļas saturs nesasniedz 0,10 % no grīdas seguma vai kādas tā sastāvdaļas kopējās masas.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs un/vai tā piegādātāji kompetentajai iestādei iesniedz deklarāciju par atbilstību 3.b kritērijam, vajadzības gadījumā tai pievienojot sarakstu ar attiecīgajām izmantotajām vielām vai maisījumiem, kopā ar deklarācijām par to bīstamības klasifikāciju vai neklasificējamību, pievienoto daudzumu un attiecīgā gadījumā paziņojumiem, vai vielu vai maisījumu īpašības apstrādes procesā mainās tā, ka CLP apdraudējumu ierobežojumi vairs nav piemērojami. Ja tā, norāda ierobežotās vielas neizreaģējušās daļas daudzumu.
         Lai pamatotu deklarācijas par katras vielas bīstamības klasifikāciju vai neklasificējamību, jāiesniedz šāda informācija:

                     i)

                     vielas Chemical Abstract Service (CAS) numurs (6), Eiropas Kopienas (EK) numurs (7) vai numurs citā sarakstā (maisījumiem: ja tas zināms);

                     ii)

                     fizikālā forma un agregātstāvoklis, kādā vielu vai maisījumu lieto;

                     iii)

                     saskaņotā CLP bīstamības klasifikācija;

                     iv)

                     pašklasifikācijas ieraksti ECHA REACH reģistrēto vielu datubāzē (8) (ja saskaņotā klasifikācija nav pieejama);

                     v)

                     maisījumu klasifikācija saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1272/2008 noteiktajiem kritērijiem.

               Izvērtējot pašklasifikācijas ierakstus REACH reģistrēto vielu datubāzē, prioritāti piešķir pašklasifikācijas ierakstiem no kopīgiem iesniegumiem.
         Ja REACH reģistrēto vielu datubāzē klasifikācija ir reģistrēta ar piezīmi “trūkst datu” vai “neskaidra” vai viela REACH sistēmā vēl nav reģistrēta, sniedz tādus Regulas (EK) Nr. 1907/2006 VII pielikuma prasībām atbilstošus toksikoloģiskos datus, kas ir pietiekami, lai ļautu veikt viennozīmīgu pašklasifikāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1272/2008 I pielikumu un ECHA skaidrojošajiem norādījumiem. Ja datubāzē pie ieraksta ir piezīme “trūkst datu” vai “neskaidra”, pašklasifikācijas verificē. Tādā gadījumā par pieņemamiem uzskata šādus informācijas avotus:

                     i)

                     toksikoloģiskie pētījumi un bīstamības novērtējumi, kurus veikušas ECHA līdzīgas regulatīvās aģentūras (9), dalībvalstu regulatīvās iestādes vai starpvaldību iestādes;

                     ii)

                     drošības datu lapa (DDL), kas pilnīgi aizpildīta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 II pielikumu;

                     iii)

                     dokumentēts eksperta slēdziens, kuru sniedzis profesionāls toksikologs un kura pamatā ir zinātniskās literatūras izskatīšana un pieejamie testēšanas dati, kas vajadzības gadījumā pamatoti ar jauniem testēšanas rezultātiem, kuri iegūti neatkarīgās laboratorijās, izmantojot ECHA apstiprinātas metodes;

                     iv)

                     apliecinājums, kurš attiecīgā gadījumā balstīts uz eksperta slēdzienu un kuru izdevusi akreditēta atbilstības novērtēšanas struktūra, kas veic bīstamības novērtējumus saskaņā ar Globāli harmonizēto sistēmu (GHS) vai CLP bīstamības klasifikācijas sistēmu.

               Informāciju par vielu bīstamajām īpašībām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XI pielikumu var iegūt ne tikai ar testiem, bet arī ar citiem līdzekļiem, piemēram, izmantojot tādas alternatīvas metodes kā in vitro metodes, struktūras un aktivitātes kvantitatīvās sakarības modeļus, grupēšanu vai analoģijas principu.

            4. kritērijs.   Īpašas prasības attiecībā uz vielām

         4.a   Kontaminanti reciklētā koksnē, korķī un bambusā

         Visas reciklētās šķiedras vai šķeldas, ko izmanto gatavā grīdas seguma ražošanā, testē saskaņā ar Eiropas Plātņu federācijas (EPF) standartu par reciklētas koksnes piegādes nosacījumiem (10) vai kādu līdzvērtīgu standartu ar tādām pašām vai stingrākām robežvērtībām, un tās atbilst visām kontaminantu robežvērtībām, kas norādītas 4.1. tabulā.

            4.1. tabula

            Robežvērtības attiecībā uz kontaminantiem reciklētā koksnē, korķī, bambusā un to šķiedrās vai šķeldās (mg/kg sausa reciklētā materiāla)

                     Kontaminanti

                     Robežvērtības

                     Kontaminanti

                     Robežvērtības

                     Arsēns (As)

                     25

                     Dzīvsudrabs (Hg)

                     25

                     Kadmijs (Cd)

                     50

                     Fluors (F)

                     100

                     Hroms (Cr)

                     25

                     Hlors (Cl)

                     1 000

                     Varš (Cu)

                     40

                     Pentahlorfenols (PCP)

                     5

                     Svins (Pb)

                     90

                     Darvas eļļas (benz(a)pirēns)

                     0,5

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz:

                     —

                     ražotāja vai attiecīgā gadījumā plātņu piegādātāja deklarāciju, ka grīdas segumā nav izmantota reciklēta koksne, korķis, bambuss vai to šķiedras vai šķeldas, vai

                     —

                     ražotāja vai attiecīgā gadījumā plātņu piegādātāja deklarāciju, ka visa reciklētā koksne, korķis, bambuss vai to šķiedras vai šķeldas ir reprezentatīvi testētas saskaņā ar EPF standartu par reciklētas koksnes piegādes nosacījumiem vai kādu līdzvērtīgu standartu ar tādām pašām vai stingrākām robežvērtībām, kuru apliecina testēšanas pārskati, kas pierāda, ka reciklētā materiāla paraugi atbilst 4.1. tabulā norādītajām robežvērtībām.

               4.b   Biocīdi

         Koka, korķa un/vai bambusa grīdas segumus apstrādāt ar biocīdiem nav atļauts.
         Ūdens bāzes maisījumu, piemēram, adhezīvu vai laku, konservēšanai tarā nav atļauts izmantot šādas aktīvās vielas:

                     —

                     hlormetilizotiazolinona un metilizotiazolinona samaisījumu (CMIT/MIT CAS Nr. 55965-84-9) (3:1) koncentrācijā, kas pārsniedz 15 ppm,

                     —

                     metilizotiazolinonu koncentrācijā, kas pārsniedz 200 ppm,

                     —

                     citus izotiazolinonus koncentrācijā, kas pārsniedz 500 ppm.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz deklarāciju par biocīdu neizmantošanu vai attiecīgā gadījumā tādu deklarāciju kopā ar DDL no ūdens bāzes maisījumu piegādātājiem, kurā norādīts, kādas aktīvās vielas ir izmantotas par konservantiem ūdens bāzes maisījumu konservēšanai tarā.
         4.c   Smagie metāli krāsās, gruntskrāsās un lakās

         Krāsas, gruntskrāsas vai lakas, ar ko apstrādā koksni, koksnes materiālus, korķi, korķa materiālus, bambusu vai bambusa materiālus, nedrīkst saturēt vielas uz šādu metālu bāzes: kadmijs, svins, hroms (VI), dzīvsudrabs, arsēns vai selēns koncentrācijās, kas krāsas, gruntskrāsas vai lakas sastāvā tarā pārsniedz 0,010 % (pēc masas); šī koncentrācijas robežvērtība attiecas uz katru metālu atsevišķi.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs vai attiecīgā gadījumā līdzekļu piegādātājs kompetentajai iestādei iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam un attiecīgās DDL no izmantoto krāsu, gruntskrāsu un laku piegādātājiem.
         4.d   GOS saturs virsmas apstrādes līdzekļos

         Attiecībā uz virsmas apstrādes līdzekļiem, ar kuriem apstrādā koksni, koksnes materiālus, korķi, korķa materiālus, bambusu vai bambusa materiālus, jābūt izpildītam vienam no šiem nosacījumiem:

                     —

                     kopējais GOS saturs ir mazāks par vai vienāds ar 5 % pēc masas (vielas koncentrācija tarā iepildītā līdzeklī),

                     —

                     kopējais GOS saturs pārsniedz 5 % pēc masas, bet ir zināms, ka uznes mazāk nekā 10 g GOS uz kvadrātmetru apstrādājamā virsmas laukuma.

               Šis kritērijs attiecas uz kopējo GOS saturu virsmas apstrādes līdzekļos pēc to ķīmiskā sastāva mitrā stāvoklī. Ja līdzekļi pirms lietošanas jāatšķaida, aprēķinos jāņem vērā GOS saturs atšķaidītajā līdzeklī.
         Šā kritērija izpildes vajadzībām GOS ir gaistošs organiskais savienojums atbilstoši definīcijai, kas sniegta Direktīvas 2004/42/EK 2. panta 5. punktā.
         Šis kritērijs neattiecas uz maisījumiem, ko izmanto labošanā (piemēram, zara vietu, radiālo plaisu, iespiedumu utt. labošanā) ražošanas procesa laikā.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam un attiecīgās DDL par koksnes, koksnes materiālu, korķa, korķa materiālu, bambusa un/vai bambusa materiālu virsmas apstrādē izmantotajām vielām vai maisījumiem. Ja DDL teikts, ka virsmas apstrādei izmantoto vielu vai maisījumu GOS saturs ir mazāks par vai vienāds ar 5 % pēc masas, tālāka verifikācija nav vajadzīga.
         Ja DDL informācija par GOS saturu nav ietverta, GOS saturu aprēķina pēc virsmas apstrādes maisījuma vielu saraksta. Katras GOS sastāvdaļas koncentrāciju norāda masas procentos.
         Ja GOS saturs pārsniedz 5 % no masas, pieteikuma iesniedzējs iesniedz aprēķinus, kas pierāda, ka GOS faktiskais daudzums, kas uznests uz vienu grīdas seguma apstrādājamā virsmas laukuma kvadrātmetru, ir mazāks par 10 g/m2 atbilstoši I papildinājumā sniegtajiem norādījumiem.
         4.e   GOS saturs citās lietotajās vielās un maisījumos

         GOS saturam jābūt mazākam par:

                     —

                     3 % pēc masas gan grīdas segumu ražošanā izmantotos adhezīvos, gan sveķos (tarā),

                     —

                     1 % pēc masas citās grīdas segumu ražošanā izmantotās vielās, izņemot adhezīvus, sveķus un virsmas apstrādes līdzekļus (4.d kritērijs) tarā.

               Grīdas segumu ražošanā izmantoto šķidro aminoplastisko sveķu brīvā formaldehīda saturam jābūt mazākam par 0,2 % pēc masas.
         Šis kritērijs attiecas uz kopējo GOS saturu vielās pēc to ķīmiskā sastāva mitrā stāvoklī. Ja maisījumi pirms lietošanas jāatšķaida, aprēķinos jāņem vērā GOS saturs atšķaidītajā līdzeklī.
         Šā kritērija izpildes vajadzībām GOS ir gaistošs organiskais savienojums atbilstoši definīcijai, kas sniegta Direktīvas 2004/42/EK 2. panta 5. punktā.
         Šis kritērijs neattiecas uz maisījumiem, ko izmanto labošanā (piemēram, zara vietu, radiālo plaisu, iespiedumu utt. labošanā) ražošanas procesa laikā.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam kopā ar attiecīgajām DDL par visiem adhezīviem, sveķiem vai citām izmantotajām vielām tarā vai līdzvērtīgu dokumentāciju, kas apliecina deklarācijā par atbilstību sniegtās ziņas, kopā ar pilnīgu receptūru, kurā norādīti daudzumi un CAS numuri.
         Ja DDL teikts, ka GOS saturs adhezīvos un sveķos tarā ir mazāks par 3 % pēc masas vai mazāks par 1 % citu izmantoto vielu masas, tālāka verifikācija nav vajadzīga.
         Ja informācija par GOS saturu DDL nav ietverta, GOS saturu aprēķina pēc vielu saraksta. Katras GOS sastāvdaļas koncentrāciju norāda masas procentos.
         Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatus, kas apliecina, ka brīvā formaldehīda saturs šķidrajos aminoplastiskajos sveķos ir mazāks par 0,2 % pēc masas atbilstoši standartam EN 1243.
         4.f   Plastifikatori

         Nekādi adhezīvi, sveķi vai virsmas apstrādes vielas vai maisījumi nedrīkst saturēt ftalātplastifikatorus, uz kuriem ir atsauce Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. pantā. Uzskata, ka šo ftalātu nav, ja uzskaitīto ftalātu kopējais daudzums veido mazāk nekā 0,10 % no adhezīva, sveķu vai virsmas apstrādes vielas vai maisījuma masas (1 000 mg/kg).

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz vienu no šīm deklarācijām:

                     —

                     piegādātāja vai grīdas seguma ražotāja deklarāciju par atbilstību kritērijam, kurā norādīts, ka nav izmantoti ftalātplastifikatori, vai

                     —

                     piegādātāja vai grīdas seguma ražotāja deklarāciju par atbilstību kritērijam, kurā norādīts, ka ftalātplastifikatori ir izmantoti, bet adhezīvā, sveķos vai virsmas apstrādes vielā vai maisījumā nav izmantots neviens no ftalātiem, kas atbilst Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. panta kritērijiem. Piemērotas deklarācijas neesības gadījumā adhezīvu, sveķus vai virsmas apstrādes vielu vai maisījumu testē uz šo ftalātu klātbūtni atbilstoši standartam ISO 8214-6.

               4.g   Organiskie halogēnsavienojumi

         Grīdas segumu ražošanā nedrīkst izmantot organiskos halogēnsavienojumus (piemēram, par saistītājiem, adhezīviem, pārklājumiem utt.).

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz atbilstības deklarāciju kopā ar vielu ražotāja deklarāciju, ka nav izmantoti organiskie halogēnsavienojumi. Jāiesniedz arī vielu DDL.
         4.h   Antipirēni

         Grīdas segumu ražošanā izmantotās vielas nedrīkst saturēt antipirēnus.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz atbilstības deklarāciju kopā ar vielu ražotāja deklarāciju, ka nav izmantoti antipirēni. Jāiesniedz arī vielu DDL.
         4.i   Aziridīns un poliaziridīns

         Grīdas segumu ražošanā nedrīkst izmantot aziridīnu un poliaziridīnu (piemēram, virsmas apstrādei, par pārklājumiem utt.).

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz atbilstības deklarāciju kopā ar vielu ražotāja deklarāciju, ka nav izmantots aziridīns un poliaziridīns. Jāiesniedz arī vielu DDL.

            5. kritērijs.   Enerģijas patēriņš ražošanas procesā

         Grīdas segumu ražošanā gadā patērēto enerģijas daudzumu aprēķina tā, kā norādīts 5.1. tabulā un II papildinājumā, un tam jāpārsniedz šādas robežvērtības (E vērtība):

                     Ražojums

                     E vērtība

                     Masīvkoka grīdas segumi

                     > 11,0

                     Daudzkārtaini koka grīdas segumi
                     Koka finiera grīdas segumi
                     Korķa grīdas segumi un korķa flīžu grīdas segumi
                     Bambusa grīdas segumi
                     Lamināta grīdas segumi

                     > 8,0

            5.1. tabula

            E vērtības aprēķināšana

                     Formula

                     Vidiskais parametrs

                     Maksimālais vajadzīgais daudzums

                     A

                     Atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars gada kopējā energopatēriņā

                     %

                     —

                     B

                     Gadā iegādātā elektroenerģija

                     kWh/m2

                     15 kWh/m2

                     C

                     Kurināmā patēriņš gadā

                     kWh/m2

                     35 kWh/m2

                     Kur A ir atjaunojamo energoresursu enerģijas attiecība pret kopējo enerģiju.
                     Attiecības A skaitītājā norāda iegādāto atjaunojamo energoresursu (AER) kurināmo (kurināmā daudzums × standartvērtība), kam pieskaitīta siltumenerģija, kura objektā saražota no AER, kas nav kurināmais, 2,5 × elektroenerģija, kura objektā saražota no AER, kas nav kurināmais, un 2,5 × iegādātā AER elektroenerģija.
                     Attiecības A saucējā norāda iegādāto AER kurināmo (kurināmā daudzums × standartvērtība), kam pieskaitīts iegādātais kurināmais, kurš nav AER kurināmais (kurināmā daudzums × standartvērtība), siltumenerģija, kura objektā saražota no AER, kas nav kurināmais, 2,5 × elektroenerģija, kura objektā saražota no AER, kas nav kurināmais, 2,5 × iegādātā AER elektroenerģija un 2,5 × iegādātā elektroenerģija, kura nav iegūta no AER.

                     B ir gadā iegādātā elektroenerģija jeb visa elektroenerģija, kas iegādāta no ārēja piegādātāja. Ja iegādātā elektroenerģija ir iegūta no AER, piemēro koeficientu 0,8.

                     C ir kurināmā patēriņš gadā jeb visu to kurināmo kopējais daudzums, kas iegādāti vai iegūti kā blakusprodukti grīdas segumu ražošanā un izmantoti enerģijas ģenerēšanai objektā.

                     E vērtību aprēķina uz m2 saražotā grīdas seguma, un tas izsaka grīdas seguma ražošanā tieši patērēto enerģiju. Netiešais enerģijas patēriņš vērā ņemts netiek.

               Tālāk ir dots orientējošs saraksts, kurā redzams, kādas darbības energopatēriņa aprēķinos iekļauj un kādas neiekļauj. Darbības sākas, kad ražotāja vai piegādātāju objektos pienāk nogāztie koki (koku stumbri), korķis un bambuss, un beidzas ražošanas procesa beigās.

                     Ražojums

                     Elektroenerģijas un kurināmā patēriņa apstākļi (orientējošs saraksts)

                     Iekļauj

                     Neiekļauj

                     Masīvkoka grīdas segumi

                                 —

                                 žāvēšana, smalcināšana un zāģēšana

                                 —

                                 piegriešana un apgriešana

                                 —

                                 slīpēšana

                                 —

                                 pārklāšana

                                 —

                                 iepakošana

                                 —

                                 jebkādas citas vajadzīgas ražošanas darbības

                                 —

                                 laku vai jebkādu citu tarā pildītu preparātu ražošana

                                 —

                                 kvalitātes kontroles pasākumos patērētā enerģija

                                 —

                                 netiešais enerģijas patēriņš (piemēram, apkure, apgaismojums, iekšējie pārvadājumi utt.)

                     Daudzkārtaini koka grīdas segumi

                                 —

                                 žāvēšana, smalcināšana un zāģēšana

                                 —

                                 piegriešana un apgriešana

                                 —

                                 slīpēšana

                                 —

                                 presēšana

                                 —

                                 pārklāšana

                                 —

                                 iepakošana

                                 —

                                 jebkādas citas vajadzīgas ražošanas darbības

                     Korķa un korķa flīžu grīdas segumi

                                 —

                                 žāvēšana, smalcināšana un zāģēšana

                                 —

                                 piegriešana un apgriešana

                                 —

                                 slīpēšana

                                 —

                                 presēšana

                                 —

                                 grīdas seguma vidusplātnes ražošana, ja tāda ir

                                 —

                                 pārklāšana

                                 —

                                 iepakošana

                                 —

                                 jebkādas citas vajadzīgas ražošanas darbības

                     Bambusa grīdas segumi

                     Lamināta grīdas segumi

                                 —

                                 grīdas seguma vidusplātnes ražošana

                                 —

                                 dekoratīvā papīra, aizsargpapīra vai apakšpapīra piesūcināšana

                                 —

                                 presēšana

                                 —

                                 piegriešana

                                 —

                                 iepakošana

                                 —

                                 jebkādas citas vajadzīgas ražošanas darbības

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs norāda un pierāda (vai iesniedz):

                     —

                     kāda elektroenerģija un kādā daudzumā vidēji gadā iepirkta no ārēja piegādātāja. Ja iepērk AER elektroenerģiju, jāiesniedz Direktīvā 2009/28/EK paredzētais izcelsmes apliecinājums. Ja valstī, kurā grīdas segums tiek ražots, Direktīva 2009/28/EK nav piemērojama, sniedz līdzvērtīgus pierādījumus,

                     —

                     kāds kurināmais vai kurināmie un kādā daudzumā izmantots(-i) grīdas segumu ražošanā, uzrādot līgumus, rēķinus vai līdzvērtīgu dokumentāciju, kurā norādīti datumi, piegādātais/iegādātais daudzums un kurināmā specifikācija (piemēram, fizikālķīmiskās īpašības, zemākā siltumspēja utt.). Atbilstoši Direktīvai 2009/28/EK iekļauj deklarāciju, kuri no šiem izmantotajiem kurināmajiem iegūti no AER,

                     —

                     kāds enerģijas daudzums izmantots E vērtības aprēķinā izmantotajās ražošanas darbībās, iesniedzot arī apliecinošus dokumentus (piemēram, enerģijas mērījumus dažādos ražošanas posmos, produkta datu lapās norādīto aprīkojuma energopatēriņu utt.),

                     —

                     kāda enerģija pārdota un kādā daudzumā. Aprēķinos iekļauj pārdotās enerģijas ģenerēšanai izmantoto kurināmo veidu un daudzumu, ja tādi izmantoti, ģenerēšanas datumus vai periodus un pārdošanas datumus,

                     —

                     deklarāciju, cik daudz (m2) grīdas seguma, kuram lūgts piešķirt ES ekomarķējumu, vidēji saražots gadā.

               Lai pierādītu atbilstību šim kritērijam, var izmantot dokumentus, ar kuriem valsts iestādēm paziņo par energopatēriņu, kurināmā iegādi un enerģijas ģenerēšanu, kā arī dokumentus, ar kuriem paziņo par grīdas seguma ražošanu.

            6. kritērijs.   GOS emisijas no grīdas segumiem

         Grīdas segumi nedrīkst pārsniegt 6.1. tabulā norādītās emisijas vērtības, ko mēra testa kamerā saskaņā ar testēšanas standartu CEN/TS 16516. Iepakojot un piegādājot testēšanai nosūtītos paraugus, darbībās ar tiem un to sagatavošanā ievēro standartā CEN/TS 16516 aprakstītās procedūras.

            6.1. tabula

            Prasības attiecībā uz emisijām

                     Ražojumi

                     Prasības attiecībā uz emisijām

                     Savienojums

                     Robežvērtība ražojumam, kas 28 dienas uzglabāts ventilētā testa kamerā (sk. CEN/TS 16516), mg/m3 gaisa (d)

                     Masīvkoka grīdas segumi
                     Daudzkārtaini koka grīdas segumi
                     Koka finiera grīdas segumi

                     Kopējie GOS, neskaitot etiķskābi
                     (CAS Nr. 64-19-7)

                     < 0,3

                     Korķa grīdas segumi
                     Bambusa grīdas segumi

                     Kopējie GOS

                     Lamināta grīdas segumi

                     Kopējie GOS

                     < 0,16

                     Visi grīdas segumi

                     Kopējie VGOS

                     < 0,1

                     Masīvkoka grīdas segumi
                     Daudzkārtaini koka grīdas segumi
                     Koka finiera grīdas segumi

                     Zemākās interesējošās koncentrācijas (LCI) vielu, izņemot etiķskābi (CAS Nr. 64-19-7), R vērtība

                     ≤ 1

                     Korķa grīdas segumi
                     Bambusa grīdas segumi
                     Lamināta grīdas segumi

                        LCI vielu R vērtība

                     ≤ 1

                     Visi grīdas segumi

                     Kancerogēnas vielas

                     < 0,001

               Šā kritērija izpildes vajadzībām GOS ir visi gaistošie organiskie savienojumi, kuri gāzhromatogrāfa kolonnā eluē starp n-heksānu un n-heksadekānu (tos ieskaitot) un kuru viršanas punkts ir diapazonā no aptuveni 68 °C līdz 287 °C, ja mērījumu veic, izmantojot kapilārkolonnu, kas pārklāta ar 5 % fenilpolisiloksāna / 95 % metilpolisiloksāna pārklājumu.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz deklarāciju par atbilstību kopā ar testēšanas pārskatiem, kas pierāda, ka 6.1. tabulā norādītās robežvērtības ir ievērotas, no kameras testiem, kas veikti saskaņā ar CEN/TS 16516 vai līdzvērtīgu metodi. Testēšanas pārskatos norāda:

                     —

                     izmantoto testēšanas metodi,

                     —

                     testa rezultātus un aprēķinus, kas pierāda, ka 6.1. tabulā norādītās robežvērtības ir ievērotas.

               Ja kameras koncentrācijas robežvērtības, kas noteiktas 28 dienām, var sasniegt trīs dienas pēc parauga ievietošanas kamerā vai jebkurā citā laikā starp 3. un 27. dienu pēc parauga ievietošanas kamerā, var deklarēt atbilstību prasībām un testēšanu priekšlaikus pārtraukt.
         Attiecībā uz ražojumiem derīgi ir testu dati, kas iegūti 12 mēnešu laikā pirms pieteikšanās uz ES ekomarķējumu, ja vien ražošanas process vai ķīmiskie sastāvi nav mainīti tā, ka GOS emisijas no gatavā ražojuma būtu lielākas.
         Par atbilstības pierādījumu var izmantot arī derīgu sertifikātu no relevantām telpu mikroklimata marķējumzīmēm, ja attiecīgā telpu mikroklimata marķējumzīme atbilst šā kritērija prasībām un kompetentā iestāde to uzskata par līdzvērtīgu pierādījumu.

            7. kritērijs.   Formaldehīda emisijas no grīdas segumiem un grīdas seguma vidusplātnes

         Grīdas segumiem, kas ražoti, izmantojot grīdas seguma vidusplātnes, adhezīvus, sveķus vai apdares aģentus uz formaldehīda bāzes, un neapstrādātām grīdas seguma vidusplātnēm, kas ražotas, izmantojot adhezīvus vai sveķus uz formaldehīda bāzes, jāatbilst kādam no šiem nosacījumiem:

                     —

                     formaldehīda emisijas ir mazākas par 50 % no sliekšņvērtības, līdz ar to tās var klasificēt kategorijā E1 saskaņā ar definīciju, kas dota EN 13986+A1 B pielikumā (sliekšņvērtība attiecas uz visiem grīdas segumiem un grīdas seguma vidusplātnēm, kas nav MDF vai HDF),

                     —

                     formaldehīda emisijas ir mazākas par 65 % no E1 saskaņā ar definīciju, kas dota EN 13986+A1 B pielikumā; sliekšņvērtība attiecas uz neapstrādātām grīdas seguma vidusplātnēm, kas ir MDF/HDF,

                     —

                     formaldehīda emisijas ir mazākas par robežvērtībām, kas noteiktas California Air Resources Board (CARB) II fāzes standartos vai Japānas standartā F-3 star vai F-4 star.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējam ir kompetentajai iestādei jāiesniedz deklarācija, kas apliecina atbilstību šim kritērijam. Mazu formaldehīda emisiju grīdas segumu un grīdas seguma vidusplātņu novērtēšana un verifikācija ir atkarīga no to sertifikācijas sistēmas. Katrā sistēmā vajadzīgie verifikācijas dokumenti ir aprakstīti 7.1. tabulā.

            7.1. tabula

            Mazu formaldehīda emisiju grīdas segumu verifikācijas dokumenti

                     Sertifikācijas sistēma

                     Novērtēšana un verifikācija

                     E1
                     (kā noteikts standarta EN 13986+A1 B pielikumā)

                     Ražotāja un attiecīgā gadījumā grīdas seguma vidusplātņu piegādātāja deklarācija, ka grīdas segums un neapstrādātās grīdas seguma vidusplātnes, kas nav MDF vai HDF, atbilst 50 % E1 emisijas robežvērtībām, kas noteiktas EN 13986+A1 B pielikumā (11), vai – neapstrādātu MDF/HDF grīdas seguma vidusplātņu gadījumā – 65 % E1 emisijas robežvērtībām, kas noteiktas EN 13986+A1 B pielikumā, kopā ar testēšanas pārskatiem no testiem, kas veikti saskaņā ar EN 120, EN 717-2 vai EN 717-1 vai līdzvērtīgu metodi.

                        CARB: II fāzes robežvērtības

                     Ražotāja un attiecīgā gadījumā grīdas seguma vidusplātņu piegādātāja deklarācija, kas pamatota ar tādas testēšanas rezultātiem, kura veikta saskaņā ar metodi ASTM E1333 vai ASTM D6007, un kas apliecina grīdas seguma atbilstību formaldehīda II fāzes emisijas robežvērtībām, kuras noteiktas Kalifornijas noteikumos 93120 par saliktiem koksnes izstrādājumiem (12).
                     Grīdas segums un attiecīgā gadījumā grīdas seguma vidusplātne var būt marķēta saskaņā ar 93120.3. iedaļas e) punktu, kurā prasītas tādas ziņas kā ražotāja nosaukums, ražojuma sērijas numurs vai saražotā partija un neatkarīgam sertificētājam CARB piešķirtais numurs (šī prasība nav obligāta, ja izstrādājumus pārdod ārpus Kalifornijas vai ja tie izgatavoti no sveķiem bez pievienota formaldehīda vai dažiem sevišķi mazu emisiju sveķiem uz formaldehīda bāzes).

                        F-3 star vai F-4 star robežvērtības

                     Ražotāja un attiecīgā gadījumā grīdas seguma vidusplātņu piegādātāja deklarācija, kas apliecina atbilstību formaldehīda emisijas robežvērtībām, kuras noteiktas standartā JIS A 5905 (šķiedru plātnēm) vai JIS A 5908:2003 (daļiņu plātnēm un saplāksnim), kopā ar testēšanas pārskatiem no testiem, kas veikti saskaņā ar JIS A 1460 eksikatora metodi.

            8. kritērijs.   Piemērotība lietošanai

         Jāizpilda tikai prasības, kas attiecas uz konkrēto grīdas seguma veidu.
         Grīdas segumus testē un klasificē saskaņā ar jaunākajām 8.1. tabulā iekļauto standartu un norāžu versijām.

            8.1. tabula

            Standarti grīdas segumu testēšanai un klasificēšanai

                     Grīdas segums

                     Testēšanas metode

                     Klasifikācija

                     Koka finiera grīdas segumi (13)

                     EN 1534: noturība pret iespiedumiem
                     EN 13329: uzbriešana biezumā
                     Trieciennoturības noteikšanai piemērota testēšanas metode (14)

                     Nodilumnoturības noteikšanai piemērota testēšanas metode (14)

                     ISO 24334 šuvju noturība

                     EN ISO 10874 (1)

                     Rūpnīcā lakoti masīvkoka grīdas segumi un daudzkārtaini koka grīdas segumi

                     Augšējās kārtas biezums
                     Virskārtas koksnes cietība (2)

                     EN 685 (2) CTBA

                     Rūpnīcā eļļoti masīvkoka un daudzkārtaini koka grīdas segumi bez pārklājuma

                     Korķa flīžu grīdas segumi

                     EN 12104

                     EN ISO 10874

                     Korķa grīdas segumi

                     EN 660-1: dilstamības grupa
                     EN 425: krēsli ar riteņiem
                     EN 425: simulēta mēbeļu kāju pārvietošana
                     ISO 24343-1: neizzūdošie iespiedumi

                     Bambusa grīdas segumi

                     EN 1534: noturība pret iespiedumiem
                     EN 13696: virskārtas vai dilstamkārtas biezums

                     —

                     Lamināta grīdas segumi

                     EN 13329
                     EN 14978
                     EN 15468

                     EN ISO 10874

               Grīdas segumu minimālās vērtības

                     Grīdas segums

                     Robežvērtības

                     Koka finiera grīdas segumi

                                 —

                                 lietošanas klase Nr. 23 grīdas segumiem, kas paredzēti privātai lietošanai

                                 —

                                 lietošanas klase Nr. 32 grīdas segumiem, kas paredzēti komerciālai lietošanai

                     Rūpnīcā lakoti masīvkoka grīdas segumi un daudzkārtaini koka grīdas segumi

                                 —

                                 lietošanas klase Nr. 23 grīdas segumiem, kas paredzēti privātai un komerciālai lietošanai

                     Rūpnīcā eļļoti masīvkoka un daudzkārtaini koka grīdas segumi bez pārklājuma

                     Korķa flīžu grīdas segumi

                                 —

                                 lietošanas klase Nr. 23 grīdas segumiem, kas paredzēti privātai lietošanai

                                 —

                                 lietošanas klase Nr. 32 grīdas segumiem, kas paredzēti komerciālai lietošanai

                     Korķa grīdas segumi

                     Bambusa grīdas segumi

                                 —

                                 līdzsvara mitrums: 8 % pie 20 °C un 50 % relatīvais mitrums

                                 —

                                 noturība pret iespiedumiem:

                                             —

                                             ≥ 4 kg/mm2 horizontāli un vertikāli presētiem grīdas segumiem

                                             —

                                             ≥ 9,5 kg/mm2 augsta blīvuma grīdas segumiem

                     Lamināta grīdas segumi

                                 —

                                 lietošanas klase Nr. 23 grīdas segumiem, kas paredzēti privātai lietošanai

                                 —

                                 lietošanas klase Nr. 32 grīdas segumiem, kas paredzēti komerciālai lietošanai

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējam ir kompetentajai iestādei jāiesniedz deklarācija, kas apliecina atbilstību kritērijam. Deklarācijai pievieno testēšanas pārskatus, kuros norādīts:

                     —

                     grīdas seguma veids,

                     —

                     izmantotā testēšanas metode vai metodes,

                     —

                     testa rezultāti un grīdas seguma klasifikācija saskaņā ar rezultātiem un attiecīgo standartu, ja tāds ir.

               Grīdas seguma testēšana ar citu testēšanas metodi, nevis to, kas norādīta iepriekš, var būt pieņemama, ja kompetentā iestāde testēšanas metodes uzskata par savstarpēji līdzvērtīgām.

            9. kritērijs.   Salabojamība un pagarinātā garantija

         Jāizpilda tikai prasības, kas attiecas uz konkrēto grīdas seguma veidu.
         Attiecībā uz labošanu un nodilušo daļu aizstāšanu grīdas segumam jāatbilst šeit izklāstītajām prasībām.

                     —

                     Salabojamība. Informāciju iekļauj lietošanas instrukcijā vai ražotāja vietnē, lai tā būtu pieejama lietotājiem un seguma ieklājējiem.

                                 a)

                                 Labošanai piemērota konstrukcija un labošanas instrukcija: Ja grīdas segums nav pielīmēts, tam jābūt konstruētam tā, lai to varētu izjaukt nolūkā atvieglot labošanu, atkārtotu izmantošanu un reciklēšanu. Jāsniedz vienkāršas un ilustrētas instrukcijas, kā segumu izjaukt un kā nomainīt bojātos elementus. Izjaukšanas un nomaiņas operācijām jābūt tādām, lai tās varētu veikt ar parastiem un vienkāršiem rokas darbarīkiem. Jāinformē par grīdas seguma elementu turēšanu rezervē iespējamai labošanai / jāiesaka šādus rezerves elementus glabāt.

                     —

                     Pagarinātā garantija.

                                 b)

                                 Pieteikuma iesniedzējs bez papildu maksas piešķir vismaz piecu gadu garantiju, kas ir spēkā no ražojuma piegādes dienas. Šo garantiju piešķir, neskarot juridiskās saistības, kas ražotājam un pārdevējam noteiktas valsts tiesību aktos.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējam ir kompetentajai iestādei jāiesniedz deklarācija par atbilstību kopā ar:

                     —

                     labošanas instrukciju vai jebkādu citu materiālu, kurā sniegta informācija par konstrukcijas piemērotību labošanai,

                     —

                     garantijas dokumentu, kurā redzams, kādi pagarinātās garantijas noteikumi un nosacījumi iekļauti patērētājiem paredzētajā informācijā, un kurš atbilst šajā kritērijā izklāstītajam prasību minimumam.

            10. kritērijs.   Informācija patērētājiem

         Ražojumu pārdod kopā ar attiecīgo patērētājiem domāto informāciju uz iepakojuma vai citiem ražojuma pavaddokumentiem. Jāizpilda tikai prasības, kas attiecas uz konkrēto grīdas seguma veidu.
         Instrukcijām par šādiem aspektiem jābūt salasāmām un sniegtām tās valsts valodā, kurā ražojumu laiž tirgū, un/vai jāietver grafiski attēli vai simboli:

                     —

                     Informācija, pie kādas apakšgrupas ražojums pieder (masīvkoka vai daudzkārtainais koka grīdas segums, korķa grīdas segums, korķa flīžu grīdas segums, bambusa grīdas segums, lamināta grīdas segums utt.), koksnes, korķa vai bambusa saturs gatavajā ražojumā masas procentos un norāde, vai lietošanas vietā vēl jāveic virsmas apstrāde.

                     —

                     Ieteikumi attiecībā uz ieklāšanu. Iekļaujamas visas attiecīgās instrukcijas, kas attiecas uz labāko vidisko ieklāšanas praksi:

                                 —

                                 vienmēr, kad vien iespējams, ieteicams izmantot peldošā seguma ieklāšanu. Norāda, kā jāsagatavo apakšā esošā virsma un kādi palīgmateriāli vajadzīgi,

                                 —

                                 ja tiek ieteikts segumu ieklāt pielīmējot, jo tā tas varētu kalpot ilgāk, iesaka lietot adhezīvu/līmi, kam piešķirts I tipa ekomarķējums, vai mazemisiju adhezīvu, kas atbilst EMICODE EC1 vai līdzvērtīgām prasībām,

                                 —

                                 ilustrētas salikšanas un izjaukšanas instrukcijas atbilstoši 9.a kritērija prasībām (attiecīgā gadījumā).

                     —

                     Ieteikums, kā apstrādāt bezpārklājuma grīdas segumu virsmu un tādus grīdas segumus, kuru virsma jāieeļļo:

                                 —

                                 attiecīgā informācija par pārklāšanas līdzekļu (piemēram, eļļas vai lakas) veidu un daudzumu, kas vajadzīgs, lai panāktu vēlamo izturību,

                                 —

                                 attiecīgā informācija par grīdas segumu pārklāšanu ar mazemisiju pārklāšanas līdzekļiem saskaņā ar Direktīvu 2004/42/EK,

                                 —

                                 informācija par to, kā grīdas seguma kalpošanas laiku var pagarināt ar renovāciju, piemēram, slīpēšanu un virsmas apstrādi.

                     —

                     Ieteikumi, kas attiecas uz ražojuma lietošanu, tīrīšanu un kopšanu:

                                 —

                                 ja tā attiecas uz attiecīgā veida grīdas segumu, iekļauj attiecīgu informāciju par ikdienas tīrīšanu, minot tīrīšanas līdzekļus ar I tipa ekomarķējumu,

                                 —

                                 sniedz norādījumus par kopšanu, minot arī kopšanas līdzekļus un renovācijas vai intensīvas tīrīšanas līdzekļus. Ja iespējams, iesaka kopšanas līdzekļus ar I tipa ekomarķējumu,

                                 —

                                 skaidri norāda, kādās zonās grīdas segums lietojams, un sniedz apliecinājumu, ka ražojums atbilst attiecīgajiem EN standartiem, kas minēti 8. kritērijā.

                     —

                     Informācija par salabojamību:

                                 —

                                 skaidra norāde, kurā ieteikts turēt rezerves daļas, kā prasīts 9.a kritērijā,

                                 —

                                 attiecīgā informācija par ražojuma garantijas noteikumiem un nosacījumiem saskaņā ar 9.b kritērija prasībām.

                     —

                     Informācija par ražojuma kalpošanas laika beigām:

               patērētājam sīki apraksta, kādos veidos ražojumu utilizēt (t. i., atkārtota izmantošana, reciklēšana, enerģijas utilizācija utt.), tos sakārtojot pēc ietekmes uz vidi.

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam kopā ar patērētājiem paredzēto informatīvo materiālu, kas ražojumam tiks dots līdzi. Materiālam jāatbilst visiem kritērijā norādītajiem punktiem, kuri attiecas uz ražojumu.

            11. kritērijs.   Informācija ES ekomarķējumā

         Logotipam jābūt redzamam un salasāmam. Uz produkta norāda ES ekomarķējuma reģistrācijas/licences numuru, kam jābūt salasāmam un skaidri redzamam.
         Fakultatīvā marķējumā ierāmējumā norāda šādu tekstu:

                     —

                     Koksne, korķis vai bambuss no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem

                     —

                     Mazāks ražošanā patērētās enerģijas daudzums

                     —

                     Ražojums ar mazām emisijām

            Novērtēšana un verifikācija

         Pieteikuma iesniedzējs kompetentajai iestādei iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam kopā ar ES ekomarķējumā norādītās informācijas kopiju.

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

            (2)  “Tirdzniecības nosaukums” ir visi nosaukumi, ar kuriem vielu tirgo Savienības tirgū.

            (3)  “Sastāvdaļa” ir katra tāda grīdas seguma kārta, kuras materiālam, apveidam un formai ir konkrēta funkcija. Tādas ir, piemēram, pret nolietošanos vai skrambām izturīgā kārta, raksta vai finiera kārta, pamatnes vai stabilitātes kārta un apakškārta.

            (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

            (5)  ECHA, Candidate List of substances of very high concern for Authorisation, http://www.echa.europa.eu/candidate-list-table.

            (6)  CAS reģistrs: https://www.cas.org/content/chemical-substances

            (7)  EK saraksts: http://echa.europa.eu/information-on-chemicals/ec-inventory.

            (8)  ECHA REACH reģistrēto vielu datubāze: http://www.echa.europa.eu/information-on-chemicals/registered-substances.

            (9)  ECHA, “Sadarbība ar līdzīgām regulatīvajām aģentūrām”, http://echa.europa.eu/about-us/partners-and-networks/international-cooperation/cooperation-with-peer-regulatory-agencies.

            (10)  EPF Standard for delivery conditions of recycled wood, 2002. gada oktobris. http://www.europanels.org/upload/EPF-Standard-for-recycled-wood-use.pdf.

            (d)  Kameras tests jāveic 28 dienas pēc virsmas apstrādes beigām. Līdz tam testējamo ražojumu glabā slēgtā iepakojumā ražošanas vietā un tādu arī nogādā uz testējošo laboratoriju.

            (11)  Prasības attiecas uz grīdas segumiem ar mitruma saturu H = 6,5 %.

            (12)  Noteikumi 93120 Airborne toxic control measure to reduce formaldehyde emissions from composite wood products, Kalifornijas noteikumu kodekss.

            (13)  Koka finiera grīdas segumi ir cieti grīdas segumi, kas sastāv no pamatnes, kura izgatavota no koksnes materiālu plātnes, virs kuras ir koka finiera virskārta un zem kuras var būt apakškārta.

            (14)  Atbilstības kontekstā mērījumus un aprēķinus veic, izmantojot ticamas, pareizas un reproducējamas metodes, kurās ņemtas vērā vispāratzītas mūsdienīgas mērījumu un aprēķinu metodes, tostarp saskaņotie standarti, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Tiem jāatbilst tehniskajām definīcijām, nosacījumiem un parametriem, kas aprakstīti rokasgrāmatā par kritērijiem.

            (1)  Norāda izmantoto noberzumizturības testēšanas metodi un attiecīgā gadījumā virskārtas biezumu.

            (2)  Koku sugas klasifikācija pēc koksnes cietības un korelācija starp EN 685 lietošanas klasēm un virsējās dilstamkārtas biezumu un koka sugu atrodama CTBA Revetements interiors Parquet 71.01.

            I PAPILDINĀJUMS

               Norādījumi, kā aprēķināt uznesto GOS daudzumu

            Šī prasība attiecas uz kopējo GOS saturu virsmas apstrādes līdzekļos pēc to ķīmiskā sastāva mitrā stāvoklī. Ja līdzekļi jāatšķaida, aprēķinos jāņem vērā GOS saturs atšķaidītajā līdzeklī.
            Šīs metodes pamatā ir uzklāšanas metode, pēc kuras aprēķina uz virsmas laukuma m2 uzklāto daudzumu. Tā nosaka organisko šķīdinātāju saturu procentos no uzklātā virsmas apstrādes līdzekļa.
            Uznesto GOS daudzumu aprēķina ar šādu formulu:

            Formulas elementi ir šādi:

                        —

                        virsmas apstrādes līdzekļa daudzums: par katru pārklājuma kārtu norāda sistēmā ievadīto virsmas apstrādes līdzekļa daudzumu g/m2,

                        —

                        GOS īpatsvars virsmas apstrādes līdzekļos: koncentrāciju norāda masas procentos,

                        —

                        virsmas apstrādes efektivitāte, kas ir atkarīga no uzklāšanas metodes. Efektivitāte ir norādīta saskaņā ar virsmas apstrādes nozares tehnoloģiskās izcilības līmeni, kā redzams 4.2. tabulā,

                        —

                        visu pārklājuma kārtu summa.

               4.2. tabula

               Virsmas apstrādes efektivitāte

                        Virsmas apstrādes metode

                        Efektivitāte (%)

                        Virsmas apstrādes metode

                        Efektivitāte (%)

                        Automātiska apsmidzināšana bez reciklēšanas

                        50

                        Veltņošana

                        95

                        Automātiska apsmidzināšana ar reciklēšanu

                        70

                        Uzliešana

                        95

                        Elektrostatiskā apsmidzināšana

                        65

                        Vakuumpārklāšana

                        95

                        Apsmidzināšana ar rotējošo pulverizatoru

                        80

            II PAPILDINĀJUMS

               Norādījumi, kā aprēķināt enerģijas patēriņu ražošanas procesā

            Enerģijas patēriņu uz grīdas seguma kvadrātmetru aprēķina kā gada vidējo aritmētisko enerģijas patēriņu, par pamatu ņemot pēdējos trīs gadus. Ja uzņēmumam šādu datu nav, kompetentās iestādes novērtēs, vai pieņemt līdzvērtīgus datus.
            Ja ražotājam ir enerģijas pārpalikums, ko pārdod kā elektroenerģiju, tvaiku vai siltumenerģiju, pārdoto daudzumu var atskaitīt no kurināmā patēriņa. Aprēķinā iekļauj tikai to kurināmo, kas faktiski patērēts grīdas seguma ražošanā.
            Enerģijas patēriņu norāda kWh/m2, lai gan aprēķinus var veikt arī MJ/m2 (1 kWh = 3,6 MJ).
            Kurināmā enerģijas saturu nosaka, balstoties uz 5.2. tabulu. Ja elektroenerģija tiek saražota uz vietas, kurināmā patēriņu var noskaidrot ar vienu no šīm metodēm:

                        —

                        ņemt faktisko kurināmā patēriņu gadā,

                        —

                        uz vietas saražotās elektroenerģijas patēriņu reizināt ar 2,5, ja tā iegūta no nededzināmiem atjaunojamajiem energoresursiem.

                  Energopatēriņu aprēķina, izmantojot kurināmo enerģijas satura standartvērtības. Dažādu kurināmo enerģijas saturs ir norādīts 5.2. tabulā.

               5.2. tabula

               Kurināmo enerģijas satura standartvērtības
                (1)

                        Kurināmais

                        MJ/kg

                        Kurināmais

                        MJ/kg

                        Benzīns

                        44,0

                        Granulas (mitrums: 7 %)

                        16,8

                        Dīzeļdegviela

                        Kūdra

                        7,8–13,8

                        Sašķidrinātā naftas gāze

                        45,2

                        Salmi (mitrums: 15 %)

                        1. kategorijas degvieleļļa

                        42,3

                        Biogāze

                        5. kategorijas degvieleļļa

                        44,0

                        Koksnes šķeldas (mitrums: 25 %)

                        13,8

                        Dabasgāze

                        47,2

                        Koksnes atkritumi

                        Elektrostaciju ogles

                        28,5

                           GJ/t atbilst MJ/kg.

                  Formula, pēc kuras aprēķina koksnes šķeldu enerģijas saturu, ir atkarīga no ūdens satura. Koksnē esošā mitruma iztvaicēšanā tiek patērēta enerģija. Šis enerģijas patēriņš samazina koksnes šķeldu siltumspēju. Enerģijas saturu var aprēķināt šādi:

            Koeficients 21,442 ir ūdens iztvaikošanas siltuma (2,442 MJ/kg) un sausas koksnes enerģijas satura (19,0 MJ/kg) summa. Ja pieteikuma iesniedzēja rīcībā ir laboratorijas analīzes, kurās iegūta kurināmā siltumspēja, kompetentās iestādes var apsvērt iespēju enerģijas satura aprēķināšanā izmantot šo siltumspējas vērtību.

               (1)  Šīs vērtības ir noteiktas IV pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvai 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1. lpp.).
            Mitrums procentos ir ūdens saturs kurināmajā masas procentos, un nākamajā formulā tas apzīmēts ar “f”. Ja citas informācijas nav, f = 0 % un pelnu saturs ir vidējs.

            III PAPILDINĀJUMS

               Standartu un citu tehnisko specifikāciju saraksts

               III.1. tabula

               Standartu un citu tehnisko specifikāciju saraksts

                        Standarts

                        Nosaukums

                           Ar grīdas segumiem saistītās definīcijas

                        EN 12466

                        Resilient floor coverings – Vocabulary

                        EN 13329

                        Laminate flooring. Specifications, requirements and test methods

                        ISO 14021

                        Environmental labels and declarations – Self-declared environmental claims (Type II environmental labelling)

                           Gaistošo organisko savienojumu emisijas

                        CEN/TS 16516

                        Construction products – Assessment and release of dangerous substances- Determination of emissions into indoor air

                        EN 717-1

                        Wood-based Panels – Determination of Formaldehyde Release – Formaldehyde emission by the chamber method

                        EN 717-2

                        Wood-based Panels – Determination of Formaldehyde Release – Formaldehyde release by the gas analysis method

                        EN 120

                        Wood-based panels – Determination of formaldehyde content – Extraction method called the perforator method

                        EMICODE

                        http://www.emicode.com/en/emicode-r/

                           Izejmateriāli

                        EPF

                           EPF Standard for delivery conditions of recycled wood, 2002. gada oktobris. http://www.europanels.org/upload/EPF-Standard-for-recycled-wood-use.pdf

                        EN 1243

                        Adhesives. Determination of free formaldehyde in amino and amidoformaldehyde condensates

                        ISO 8214-6

                        Safety of toys – Part 6: Certain phthalate esters in toys and children's products

                           Piemērotība lietošanai

                        EN 425

                        Resilient and laminate floor coverings. Castor chair test

                        EN 660-1

                        Resilient floor coverings. Determination of wear resistance. Stuttgart test

                        EN 685

                        Resilient, textile and laminate floor coverings. Classification

                        EN 1534

                        Wood and parquet flooring – determination of resistance to identation (Brinell) – test methods.

                        EN ISO 10874

                        Resilient, textile and laminate floor coverings – Classification

                        EN 12104

                        Resilient floor coverings. Cork floor tiles. Specification

                        EN 13329

                        Laminate floor coverings. Specifications, requirements and test methods

                        EN 13696

                        Wood flooring – Test methods to determine elasticity and resistance to wear and impact resistance

                        EN 14978

                        Laminate floor coverings – Elements with acrylic based surface layer, electron beam cured – Specifications, requirements and test methods

                        EN 15468

                        Laminate floor coverings – Elements with directly applied printing and resin surface layer. Specifications, requirements and test methods

                        ISO 24343-1

                        Resilient and laminate floor coverings – Determination of indentation and residual indentation – Part 1: Residual indentation


title: 2006/756/KĀDP Politikas un drošības komitejas Lēmums Darfur/4/2006 ( 2006. gada 24. oktobris ), ar ko ieceļ ES policijas vienības priekšnieku/policijas padomnieku Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Sudānā

text:
               9.11.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 309/9

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS DARFUR/4/2006
   (2006. gada 24. oktobris),
   ar ko ieceļ ES policijas vienības priekšnieku/policijas padomnieku Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Sudānā
   (2006/756/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 25. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2005/55/KĀDP (2005. gada 18. jūlijs) par Eiropas Savienības civilmilitāro rīcību Āfrikas Savienības misijas atbalstam Darfūras reģionā Sudānā (1), un jo īpaši tās 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2006. gada 5. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2006/468/KĀDP (2), ar ko atjauno un pārskata pilnvaras Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Sudānā (ESĪP).

               (2)

               ESĪP inter alia nodrošina koordināciju un saskaņotību Savienības ieguldījumam Āfrikas Savienības misijā Darfūras reģionā Sudānā (AMIS). Saskaņā ar 5. panta 2. punktu Vienotajā rīcībā 2005/557/KĀDP ES koordinācijas vienība Adisabebā (KVA), kurā darbojas politikas padomnieks, militārais padomnieks un policijas padomnieks, ESĪP vadībā veic ikdienas koordināciju ar visiem atbilstīgajiem ES dalībniekiem un Administratīvās kontroles un vadības centru (AKVC), ņemot vērā Āfrikas Savienības komandķēdi Adisabebā, lai nodrošinātu saskaņotu un laicīgu ES atbalstu AMIS.

               (3)

               ESĪP policijas padomnieks, kas ir arī ES policijas vienības priekšnieks, atbild par ES policijas atbalsta akciju koordinēšanas vadību ikdienā. ES policijas vienības priekšnieks uzņemas atbalsta akciju policijas komponenta ikdienas vadību trīs jomās un atbild par personāla un disciplinārajiem jautājumiem.

               (4)

               Atbilstīgi ESĪP ieteikumam ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis ir ierosinājis iecelt Åke ROGHE kungu par ES policijas vienības priekšnieku/ESĪP policijas padomnieku.

               (5)

               Saskaņā ar Vienotās rīcības 2005/557/KĀDP 4. pantu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) iecelt ES policijas vienības priekšnieku/ESĪP policijas padomnieku,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Åke ROGHE kungs ir iecelts par ES policijas vienības priekšnieku/policijas padomnieku Eiropas Savienības Īpašajam pārstāvim Sudānā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 1. novembrī.

      Briselē, 2006. gada 24. oktobrī

            Politikas un drošības komitejas vārdā —

            priekšsēdētājs

         T. TANNER

      (1)  OV L 188, 20.7.2005., 46. lpp.

      (2)  OV L 184, 6.7.2006., 38. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (2009. gada 23. aprīlis) par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               26.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/176

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2009. gada 23. aprīlis)
   par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2009/671/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2007. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2007. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2667/2000, ar ko izveido Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (4), un it īpaši tās 8. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0169/2009),

               1.

               sniedz Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras direktoram apstiprinājumu par aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 278, 31.10.2008., 13. lpp.

      (2)  OV C 311, 5.12.2008., 42. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 306, 7.12.2000., 7. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

   EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2009. gada 23. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2007. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2007. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2007. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2009. gada 10. februāra ieteikumu (5588/2009 – C6-0060/2009),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2667/2000, ar ko izveido Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (4), un it īpaši tās 8. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0169/2009),

               A.

               tā kā Eiropas Revīzijas palāta (ERP) ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2007. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2008. gada 22. aprīlī Parlaments sniedza Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras direktoram apstiprinājumu attiecībā uz aģentūras 2006. finanšu gada budžeta izpildi (6),

               1.

               ar gandarījumu atzīmē, ka – tāpat kā attiecībā uz 2006. finanšu gadu – ERP uzskatīja, ka aģentūras budžeta izpildes rādītājs bijis apmierinošs;

               2.

               atgādina, ka aģentūras pilnvaru termiņš beidzās 2008. gada 31. decembrī;

               3.

               ir pārliecinājies, ka aģentūras rīcībā ir ne tikai sistēmas (loģistika, IT sistēmas u. c.), ar ko ātri īstenot lielu atbalsta summu piešķīrumus pēckonflikta situācijās, bet arī to, ka tai ir kompetence un zinātība, lai izplānotu un sniegtu augstas kvalitātes palīdzību, kurai bija reāla ietekme;

               4.

               pauž nožēlu, ka Komisija nav ņēmusi vērā 2005. un 2006. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijas, kurās tika prasīts pagarināt aģentūras darbību, kas beidzās 2008. gadā, un pauž bažas par to, ka tādējādi ES var zaudēt daudz no tās kompetences, kuru aģentūra uzkrājusi pēdējos astoņos gados;

         Saistībā ar 2006. gada budžeta izpildes apstiprinājumu veiktie pasākumi

               5.

               atgādina, ka savā rezolūcijā par 2006. gada budžeta izpildes apstiprinājumu Komisijai Parlaments prasīja, lai Komisija arī turpmāk to regulāri informētu par aģentūras funkciju nodošanu delegācijām;

               6.

               norāda, ka Komisija pielikumā ziņojumam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2006. gada budžeta izpildes apstiprinājumu, konkrēti – pielikuma 201. un 203. punktā, solīja arī turpmāk informēt Parlamentu par aģentūras funkciju nodošanu delegācijām un par atšķirīgiem aģentūras slēgšanas posmiem (7);

               7.

               atzīmē – pielikumā ziņojumam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2006. gada budžeta izpildes apstiprinājumu Komisija norādīja, ka līdz 2008. gada septembra beigām aģentūra izbeigs visas pamatdarbības, ka aģentūras rīcībā būs trīs mēneši – no 2008. gada oktobra līdz decembrim –, lai pilnībā pabeigtu administratīvās slēgšanas procesu, un ka 2009. gadā Komisijai pievienotā slēgtā struktūrvienība dažu mēnešu laikā pabeigs atlikušās administratīvās darbības;

               8.

               norāda, ka Komisija ir nosūtījusi Budžeta kontroles komitejas priekšsēdētājam vairākus informatīvus paziņojumus par Komisijas un aģentūras sadarbību 2007.–2008. gada pārejas posmā (8);

               9.

               atzīmē ceturtajā, 2008. gada 7. oktobra, informatīvajā paziņojumā norādīto, ka Komisija iesniegs galīgo ziņojumu par aģentūras pakāpenisku likvidēšanu, tiklīdz būs sagatavoti aģentūras galīgie pārskati un savu darbu būs beigusi slēgtā struktūrvienība; gaida, kad saņems šo ziņojumu;

         Iespējamie riski saistībā ar aģentūras funkciju nodošanu delegācijām

               10.

               atzīmē, ka ERP savā 2007. gada ziņojumā ir konstatējusi trīs iespējamos riskus saistībā ar aģentūras funkciju nodošanu delegācijām:

                           a)

                           tā kā aģentūra ir iesaistīta daudzgadu darbībās, joprojām nav izlietotas budžeta apropriācijas EUR 453 000 000 apmērā, un tās būs jāizlieto pēc 2008. gada, kas ir aģentūras pēdējais pastāvēšanas gads;

                           b)

                           norādījumos par dokumentu nodošanu, kurus Komisija publicēja 2008. gada 11. jūnijā, nebija ietverti visi aģentūras bilances posteņi;

                           c)

                           pēc aģentūras pilnvaru termiņa beigām Komisijai būs jāpārņem un jāpārvalda arī uzkrātais EUR 180 000 000 pārpalikums, kas norādīts aģentūras bilancē 2007. gada 31. decembrī;

               11.

               prasa Komisijai informēt Parlamenta atbildīgo komiteju:

                           a)

                           par to, kā tiks izlietotas neizmantotās budžeta apropriācijas;

                           b)

                           vai starp aģentūru un Komisiju ir noslēgts saprašanās memorands, kas ietver visus aģentūras bilances posteņus, vai arī kā citādi Komisija ir nodrošinājusi, ka ir pilnībā nodoti visi dokumenti un priekšmeti;

                           c)

                           kā Komisija pārvaldīs uzkrāto EUR 180 000 000 pārpalikumu, kas norādīts aģentūras bilancē 2007. gada 31. decembrī;

               12.

               norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, un sakarā ar tiem vērš uzmanību uz Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa rezolūciju par ES aģentūru finanšu pārvaldību un kontroli (9).

      (1)  OV C 278, 31.10.2008., 13. lpp.

      (2)  OV C 311, 5.12.2008., 42. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 306, 7.12.2000., 7. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 88, 31.3.2009., 150. lpp.

      (7)  Komisijas dienestu darba dokuments, pielikums Komisijas ziņojumam Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2006. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (SEC(2008) 2579).

      (8)  Šie paziņojumi ir pieejami Budžeta kontroles komitejas tīmekļa vietnē.

      (9)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 206. lpp.