title: 2009/735/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 24. septembris ), ar ko pagarina termiņu to pasākumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2007/641/EK par apspriežu pabeigšanu ar Fidži Salu Republiku saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu un Attīstības sadarbības instrumenta 37. pantu

text:
               6.10.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 262/43

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 24. septembris),
   ar ko pagarina termiņu to pasākumu piemērošanai, kas paredzēti Lēmumā 2007/641/EK par apspriežu pabeigšanu ar Fidži Salu Republiku saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu un Attīstības sadarbības instrumenta 37. pantu
   (2009/735/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā ĀKK–EK partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2) (turpmāk “ĀKK–EK partnerattiecību nolīgums”), un jo īpaši tā 96. pantu,
   ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (3), un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (4) (turpmāk “Attīstības sadarbības instruments”), un jo īpaši tās 37. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Nav ievēroti ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 9. pantā minētie svarīgākie elementi.

               (2)

               Nav ievērotas Attīstības sadarbības instrumenta 3. pantā minētās vērtības.

               (3)

               Saskaņā ar ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma 96. pantu un Attīstības sadarbības instrumenta 37. pantu 2007. gada 18. aprīlī sākās oficiālas apspriedes ar ĀKK valstīm un Fidži Salu Republiku, kuru laikā Fidži iestādes pieņēma īpašas apņemšanās, lai novērstu Eiropas Savienības norādītās problēmas un īstenotu šīs apņemšanās.

               (4)

               Ir veikti daži būtiski pasākumi, kas skar dažas 3. apsvērumā minētās apņemšanās. Tomēr vēl ne tikai ir jāīsteno nozīmīgas apņemšanās attiecībā uz ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma svarīgākajiem elementiem un Attīstības sadarbības instrumentu, bet pēdējā laikā ir bijuši arī nozīmīgi regresīvi notikumi vairāku galveno apņemšanos sakarā, piemēram, Konstitūcijas atcelšana un turpmāka būtiska vilcināšanās organizēt vēlēšanas.

               (5)

               Lēmums 2007/641/EK (5) zaudē spēku 2009. gada 1. oktobrī.

               (6)

               Tāpēc ir lietderīgi pagarināt Lēmuma 2007/641/EK spēkā esamības termiņu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmumu 2007/641/EK groza šādi:

               1)

               lēmuma 3. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
               “Šis lēmums ir spēkā līdz 2010. gada 31. martam. Šo lēmumu regulāri pārskata vismaz reizi sešos mēnešos un nekavējoties, ja jauni notikumi Fidži Salu Republikā vai jaunas oficiālas apspriedes ar ĀKK valstīm un Fidži Salu Republiku rada īpašas apņemšanās, kas ir iemesls tā pārskatīšanai.”;

               2)

               pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 24. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. OLOFSSON

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

      (3)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

      (4)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

      (5)  OV L 260, 5.10.2007., 15. lpp.

      PIELIKUMS

                  Viņa Ekselencei Ratu Epeli Nailatikau

                  Fidži Salu Republikas prezidenta amata izpildītājam

                  Suva

                  Fidži Salu Republika

            Ekselence!
      Eiropas Savienība piešķir lielu nozīmi ĀKK–EK partnerattiecību nolīguma (turpmāk “Kotonū nolīgums”) 9. panta un Attīstības sadarbības instrumenta 3. panta noteikumiem. ĀKK–EK partnerattiecības ir balstītas uz cilvēktiesību, demokrātijas principu ievērošanu un tiesiskumu, kas ir Kotonū nolīguma svarīgākie elementi un ir mūsu attiecību pamatā.
      Eiropas Savienības Padome 2006. gada 11. decembrī nosodīja militāro apvērsumu Fidži.
      Pamatojoties uz Kotonū nolīguma 96. pantu un ņemot vērā to, ka 2006. gada 5. decembra militārais apvērsums ir minētā nolīguma 9. pantā uzskaitīto svarīgāko elementu neievērošana, Eiropas Savienība (turpmāk “ES”) aicināja Fidži uz apspriedēm, lai, kā paredzēts nolīgumā, rūpīgi izanalizētu situāciju un nepieciešamības gadījumā veiktu pasākumus tās labošanai.
      Minēto apspriežu oficiālā daļa sākās Briselē 2007. gada 18. aprīlī. ES bija gandarīta, ka tajā laikā pagaidu valdība apstiprināja vairākas galvenās apņemšanās attiecībā uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, demokrātijas principu ievērošanu un tiesiskumu, kā tas atzīmēts turpmāk, un ierosināja pozitīvus pasākumus attiecībā uz to īstenošanu.
      Diemžēl kopš tā laika ir bijuši vairāki regresīvi notikumi, jo īpaši 2009. gada aprīlī, kas nozīmē, ka Fidži tādējādi nav izpildījusi vairākas apņemšanās. Tas īpaši attiecas uz Konstitūcijas atcelšanu, ļoti lielo kavēšanos ar parlamenta vēlēšanu organizēšanu un cilvēktiesību pārkāpumiem. Lai gan apņemšanos īstenošana ir ievērojami aizkavējusies, šo apņemšanos lielākā daļa ir ārkārtīgi svarīgas Fidži pašreizējā situācijā un tāpēc pievienotas šai vēstulei. Tā kā Fidži ir nolēmusi nepildīt vairākas galvenās apņemšanās, tā ir zaudējusi attīstības līdzekļus.
      Tomēr partnerattiecību garā, kas ir Kotonū nolīguma stūrakmens, ES pauž savu gatavību sākt jaunas oficiālas apspriedes, tiklīdz ir pamatotas izredzes šādu apspriežu pozitīvam noslēgumam. Pagaidu premjerministrs nesen ir iesniedzis reformu un vēlēšanu plānu. ES ir gatava sākt dialogu par šo plānu un apsvērt, vai tas var kalpot par pamatu jaunām apspriedēm. Tādējādi ES ir nolēmusi pagarināt esošos atbilstīgos pasākumus pret Fidži, lai radītu iespējas jaunām apspriedēm. Lai gan daži no atbilstīgajiem pasākumiem tagad ir novecojuši, ir secināts, ka tā vietā, lai atjauninātu tos vienpusēji, ES dod priekšroku papildus izpētīt iespējas jaunām apspriedēm ar Fidži. Rezultātā ir īpaši svarīgi, lai pagaidu valdība apņemas īstenot noteicošo vietējo politisko dialogu un nodrošināt elastību attiecībā uz gaidāmā plāna termiņu. Lai gan ES savā nostājā vadās un vienmēr vadīsies pēc pārskatītā Kotonū nolīguma svarīgākajiem elementiem un tā pamatprincipiem, īpaši attiecībā uz dialoga nozīmīgo lomu un savstarpēju saistību izpildi, tiek uzsvērts, ka no ES puses nav iepriekšēju secinājumu par turpmāko apspriežu iznākumu.
      Ja jauno apspriežu rezultāts ir būtiskas Fidži apņemšanās, ES apņemas veikt šo atbilstīgo pasākumu drīzu, pozitīvu pārskatīšanu. Un otrādi, ja situācija Fidži neuzlabojas, tad Fidži arī turpmāk zaudēs attīstības līdzekļus.
      ES aicina Fidži līdz jauno apspriežu sākšanai turpināt uzlaboto politisko dialogu un padarīt to intensīvāku.
      Atbilstīgie pasākumi ir šādi:

                  —

                  var turpināt humāno palīdzību, kā arī tiešu atbalstu pilsoniskai sabiedrībai,

                  —

                  var turpināt notiekošos un/vai gatavotos sadarbības pasākumus, jo īpaši saskaņā ar 8. un 9. Eiropas Attīstības fondu (turpmāk “EAF”),

                  —

                  var veikt 9. EAF termiņa beigu pārbaudi,

                  —

                  var īstenot sadarbības pasākumus, kas palīdzētu atjaunot demokrātiju un uzlabot pārvaldību, izņemot ļoti ārkārtējos apstākļos,

                  —

                  var veikt 2006. gadā paredzēto cukura reformas papildu pasākumu īstenošanu. Finansēšanas nolīgumu Fidži tehniskā līmenī parakstīja 2007. gada 19. jūnijā. Tiek atzīmēts, ka finansēšanas nolīgumā ietverta atlikšanas klauzula,

                  —

                  pagaidu valdības 2007. gada 19. jūnijā pieņemtais Klusā okeāna salu foruma neatkarīgo vēlēšanu ekspertu 7. jūnija ziņojums ir saskaņā ar apņemšanos Nr. 1, par kuru 2007. gada 18. aprīlī vienojās pagaidu valdība un ES. Rezultātā var notikt daudzgadu indikatīvās programmas sagatavošana un iespējamā parakstīšana 2008.–2010. gadā paredzētiem cukura reformas papildu pasākumiem,

                  —

                  10. EAF paredzētā Valsts stratēģijas dokumenta un Valsts indikatīvās programmas noformēšana, parakstīšana tehniskajā līmenī un īstenošana ar indikatīvu finanšu dotāciju, kā arī motivēšanas finansējuma iespējamā piešķiršana līdz 25 % apjomā no šīs summas būs atkarīga no tā, kā tiks īstenotas apņemšanās attiecībā uz cilvēktiesībām un tiesiskumu; īpaši svarīgi ir tas, vai pagaidu valdība atbalsta Konstitūciju, vai tiek pilnībā ievērota tiesu iestāžu neatkarība un vai pēc iespējas drīz atceļ Valsts ārkārtējā stāvokļa noteikumus, ko atkārtoti ieviesa 2007. gada 6. septembrī; vai visi iespējamie cilvēktiesību pārkāpumi tiek izmeklēti vai izskatīti atbilstīgi Fidži tiesību aktos noteiktajām dažādajām procedūrām un tajos paredzētajās instancēs un pagaidu valdība dara visu iespējamo, lai novērstu drošības aģentūru paziņojumus iebiedēšanas nolūkā,

                  —

                  piešķīrums cukura nozarei 2007. gadā būs nulle,

                  —

                  piešķīrums cukura nozarei 2008. gadā kļūs pieejams atkarībā no pierādījumiem par vēlēšanu ticamu un savlaicīgu sagatavošanu, ievērojot pieņemtās apņemšanās; īpaši attiecībā uz tautas skaitīšanu, vēlēšanu iecirkņu atkārtotu noteikšanu un vēlēšanu reformu saskaņā ar Konstitūciju; ir svarīgi, lai tiktu veikti pasākumi, kas nodrošina vēlēšanu biroja funkcionēšanu, tostarp vēlēšanu uzrauga iecelšana līdz 2007. gada 30. septembrim saskaņā ar Konstitūciju,

                  —

                  piešķīrums cukura nozarei 2009. gadā kļūs pieejams atkarībā no likumīgas valdības izveides,

                  —

                  piešķīrums 2010. gadā būs atkarīgs no progresa, kas panākts, īstenojot piešķīrumu cukura nozarei 2009. gadā un turpinot demokrātijas procesu,

                  —

                  iespējams apsvērt papildu atbalstu galveno apņemšanos sagatavošanai un īstenošanai, jo īpaši lai atbalstītu vēlēšanu sagatavošanu un/vai norisi, un šāds papildu atbalsts varētu pārsniegt šajā vēstulē aprakstīto,

                  —

                  netiek ietekmēta reģionāla sadarbība un Fidži dalība tajā,

                  —

                  sadarbība ar Eiropas Investīciju banku un Uzņēmuma attīstības centru var turpināties atkarībā no apņemšanos savlaicīgas izpildes.

            Īstenojot turpmākos pasākumus attiecībā uz apņemšanos, ņems vērā apņemšanās par uzraudzību ar regulāru dialogu, sadarbību ar misijām un ziņojumu sniegšanu, kā minēts pielikumā.
      Turklāt ES sagaida, ka, īstenojot Ievērojamu cilvēku grupas ieteikumus, kuriem foruma ārlietu ministri piekrituši savā sanāksmē Vanuatu 2007. gada 16. martā, Fidži pilnībā sadarbosies ar Klusā okeāna salu forumu.
      Eiropas Savienība turpinās cieši sekot situācijai Fidži. Saskaņā ar Kotonū nolīguma 8. pantu ar Fidži notiks uzlabots politiskais dialogs, lai nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu, demokrātijas atjaunošanu un tiesiskuma ievērošanu, līdz abas puses secinās, ka uzlabotais dialogs ir kalpojis šim mērķim.
      Ja pagaidu valdības apņemšanos īstenošana palēninās, tiek pārtraukta vai apdraudēta, ES saglabā tiesības pielāgot atbilstīgos pasākumus.
      ES uzsver, ka Fidži privilēģijas sadarbībā ar ES ir atkarīgas no Kotonū nolīguma svarīgāko elementu un Attīstības sadarbības instrumentā minēto vērtību ievērošanas. Lai pārliecinātu ES, ka pagaidu valdība ir pilnībā gatava īstenot apņemšanās, ir svarīgi panākt drīzu un būtisku progresu pieņemto apņemšanos izpildē.
      Ar cieņu,
      Briselē,

            Komisijas vārdā –

            Padomes vārdā –

         Pielikuma pielikums

            AR FIDŽI SALU REPUBLIKU PIEŅEMTĀS APŅEMŠANĀS

         A.   Demokrātijas principu ievērošana

         Apņemšanās Nr. 1
         Brīvas un taisnīgas parlamenta vēlēšanas notiek 24 mēnešos pēc 2007. gada 1. marta atbilstīgi konstatējumiem novērtējumā, kas ir jāveic neatkarīgiem revidentiem, kurus iecēlis Klusā okeāna salu foruma sekretariāts. Vēlēšanu sagatavošana un norise tiek kopīgi uzraudzīta, pielāgota un pārskatīta pēc nepieciešamības, pamatojoties uz savstarpēji pieņemtiem kritērijiem. Tas jo īpaši nozīmē, ka:

                     —

                     līdz 2007. gada 30. jūnijam pagaidu valdība pieņems grafiku, kurā norādīti datumi dažādo pasākumu pabeigšanai, kuri ir jāveic, lai sagatavotos jaunajām parlamenta vēlēšanām,

                     —

                     grafikā nosaka tautas skaitīšanas laiku, vēlēšanu iecirkņu atkārtotu noteikšanu un vēlēšanu reformu,

                     —

                     vēlēšanu iecirkņu noteikšanu un vēlēšanu reformu veic saskaņā ar Konstitūciju,

                     —

                     tiks veikti pasākumi, lai nodrošinātu vēlēšanu biroja funkcionēšanu, tostarp vēlēšanu uzrauga iecelšanu līdz 2007. gada 30. septembrim saskaņā ar Konstitūciju,

                     —

                     viceprezidenta iecelšanu veic saskaņā ar Konstitūciju.

               Apņemšanās Nr. 2
         Pagaidu valdība, pieņemot galvenās likumdošanas, finanšu un citas politikas iniciatīvas un izmaiņas, ņem vērā apspriedes ar pilsonisko sabiedrību un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām.
         B.   Tiesiskums

         Apņemšanās Nr. 1
         Pagaidu valdība dara visu iespējamo, lai novērstu drošības aģentūru paziņojumus iebiedēšanas nolūkā.
         Apņemšanās Nr. 2
         Pagaidu valdība atbalsta 1997. gada Konstitūciju un garantē konstitucionālu iestāžu, piemēram, Fidži Cilvēktiesību komisijas, Valsts dienesta komisijas un Konstitucionālo iestāžu komisijas, normālu un neatkarīgu funkcionēšanu. Tiks saglabāta Lielās virsaišu padomes būtiska neatkarība un funkcionēšana.
         Apņemšanās Nr. 3
         Tiek pilnībā ievērota tiesu iestāžu neatkarība, tās var brīvi darboties, un visas attiecīgās personas ievēro to nolēmumus, jo īpaši:

                     —

                     pagaidu valdība apņemas līdz 2007. gada 15. jūlijam iecelt tribunālu saskaņā ar Konstitūcijas 138. panta 3. punktu,

                     —

                     tiesnešu iecelšanu un/vai atlaišanu turpmāk veic, stingri ievērojot konstitucionālus noteikumus un procedūras noteikumus,

                     —

                     karaspēks, policija un pagaidu valdība neiejaucas tiesu darbībā, tostarp pilnībā respektē juridiskās profesijas.

               Apņemšanās Nr. 4
         Visi kriminālprocesi saistībā ar korupciju notiek ar atbilstīgu tiesas kanālu starpniecību, un jebkuras citas iestādes, kuras var izveidot, lai izmeklētu iespējamus korupcijas gadījumus, darbosies saskaņā ar Konstitūciju.
         C.   Cilvēktiesības un pamatbrīvības

         Apņemšanās Nr. 1
         Pagaidu valdība veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu visu iespējamo cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšanu vai izskatīšanu atbilstīgi Fidži tiesību aktos noteiktajām dažādajām procedūrām un tajos paredzētajās instancēs.
         Apņemšanās Nr. 2
         Ja nepastāvēs draudi valsts drošībai, sabiedriskai kārtībai un drošībai, pagaidu valdība plāno 2007. gada maijā atcelt Valsts ārkārtējā stāvokļa noteikumus.
         Apņemšanās Nr. 3
         Pagaidu valdība ir apņēmusies nodrošināt, lai Fidži Cilvēktiesību komisija funkcionētu pilnīgi neatkarīgi un saskaņā ar Konstitūciju.
         Apņemšanās Nr. 4
         Tiek pilnībā ievērota izpausmes brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība visos tās veidos, kā paredzēts Konstitūcijā.
         D.   Turpmākie pasākumi attiecībā uz apņemšanos

         Apņemšanās Nr. 1
         Pagaidu valdība apņemas uzturēt regulāru dialogu, lai varētu pārbaudīt panākto progresu, un nodrošina ES un EK iestādēm/pārstāvjiem pilnīgu piekļuvi informācijai par visiem jautājumiem saistībā ar cilvēktiesībām, demokrātijas un tiesiskuma atjaunošanu Fidži miermīlīgā ceļā.
         Apņemšanās Nr. 2
         Pagaidu valdība pilnībā sadarbojas ar ES un EK iespējamām misijām progresa novērtēšanai un uzraudzībai.
         Apņemšanās Nr. 3
         Pagaidu valdība, sākot no 2007. gada 30. jūnija, reizi trijos mēnešos nosūta progresa ziņojumus par Kotonū nolīguma svarīgākajiem elementiem un apņemšanos.
         Tiek atzīmēts, ka atsevišķus jautājumus var efektīvi risināt tikai ar pragmatisku pieeju, kas atzīst faktisko situāciju un ir vērsta uz nākotni.


title: Padomes lēmums (1998. gada 21. decembris), ar ko Kopienas vārdā apstiprina II un III papildinājuma grozījumus Bernes Konvencijai par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību un kas pieņemts konvencijas Pastāvīgās komitejas 17. sanāksmē

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998D0746

Oficiālais Vēstnesis L 358 , 31/12/1998 Lpp. 0114 - 0114

		Padomes lēmums(1998. gada 21. decembris),ar ko Kopienas vārdā apstiprina II un III papildinājuma grozījumus Bernes Konvencijai par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību un kas pieņemts konvencijas Pastāvīgās komitejas 17. sanāksmē(98/746/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 130.s panta 1. punktu, 228. panta 2. punkta pirmo teikumu un 228. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā Eiropas Kopiena atbilstīgi Lēmumam 82/72/EEK ir Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību līgumslēdzējpuse [3];tā kā, pateicoties Kopienas izšķirošam atbalstam, četras sugas pievienotas Konvencijas II papildinājumam un 22 III papildinājumam Bernes Konvencijas Pastāvīgās komitejas 17. sanāksmē, kas notika Strasbūrā no 1997. gada 1. līdz 15. decembrim; tā kā Komisija šajā sanāksmē piedalījās Kopienas vārdā;tā kā divas no šīm sugām ietver 1979. gada 2. aprīļa Padomes Direktīva 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību [4] un trīs no tām ietver 1992. gada 21. maija Padomes Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzību [5];tā kā saskaņā ar Konvencijas 17. pantu jebkuri Konvencijas papildinājumu grozījumi var stāties spēkā visām līgumslēdzējpusēm ar izņēmumu, ja kāds paziņo par iebildumiem saskaņā ar šā panta 3. punktu, trīs mēnešus pēc to pieņemšanas Pastāvīgajā komitejā;tā kā Kopienai jāapstiprina Konvencijas II un III papildinājuma iepriekšminētie grozījumi, kuri pieņemti Pastāvīgās komitejas 17. sanāksmē saskaņā ar Konvencijas 17. pantu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsTādu sugu kā Acipenser sturio, Puffinus yelkouan, Phalacrocorax aristotelis (Vidusjūra) un Valencia leutourneuxi iekļaušana Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību II papildinājumā un Hippospongia communis, Spongia agaricina, Spongia officinalis, Spongia zimocca, Antipathes sp. plur., Corallium rubrun, Paracentrotus lividus, Homarus gammarus, Maja squinado, Palinurus elephas, Scyllarides latus, Scyllarides pigmaeus, Scyllarus arctus, Epinephelus marginatus, Isurus oxyrinchus, Lamna nasus, Mobula mobular, Prionace glauca, Raja alba, Scioena umbra, Squatina squatina un Umbrina cirrosa (visas 22 Vidusjūras sugas) iekļaušana šīs konvencijas III papildinājumā ar šo ir apstiprināta Eiropas Kopienas vārdā.2. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1998. gada 21. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Bartenstein[1] OV C 116, 16.4.1998., 24. lpp.[2] OV C 328, 26.10.1998., 81. lpp.[3] OV L 38, 10.2.1982., 1. lpp.[4] OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/49/EK (OV L 223, 13.8.1997., 9. lpp.).[5] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/62/EK (OV L 305, 8.11.1997., 42. lpp.).--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1855/2006/EK ( 2006. gada 12. decembris ), ar ko izveido programmu Kultūra (2007—2013.)

text:
               27.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 372/1

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1855/2006/EK
   (2006. gada 12. decembris),
   ar ko izveido programmu “Kultūra” (2007.-2013.)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 151. panta 5. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1)
      ,

   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),
   tā kā:

               (1)

               Ir būtiski veicināt sadarbību un apmaiņu kultūras jomā, lai cienītu un sekmētu kultūru un valodu dažādību Eiropā un uzlabotu Eiropas pilsoņu zināšanas par citām Eiropas kultūrām, vienlaikus veicinot apziņu par kopīgo kultūras mantojumu. Tādējādi sadarbības popularizēšana kultūras un valodu jomā, kā arī kultūru un valodu dažādības popularizēšana palīdz Eiropas Savienības pilsonību padarīt par taustāmu realitāti, sekmējot Eiropas pilsoņu tiešu dalību integrācijas procesā.

               (2)

               Aktīva kultūras politika Eiropas kultūru dažādības saglabāšanai, kā arī Eiropas kopīgo kultūras aspektu un kultūras mantojuma popularizēšanai, var uzlabot Eiropas Savienības ārējo redzamību.

               (3)

               Lai pilsoņi pilnībā atbalstītu Eiropas integrāciju un piedalītos tajā, būtu vairāk jāuzsver, cik būtiski viņu identitātei ir kopīgās kultūras vērtības un saknes, kā arī piederība sabiedrībai, kas balstīta uz brīvību, taisnīgumu, demokrātiju, cilvēka cieņas un integritātes ievērošanu, iecietību un solidaritāti, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu.

               (4)

               Ir svarīgi, lai kultūras nozare dotu ieguldījumu un piedalītos plašākā Eiropas politikas attīstībā. Tā kā kultūras nozare pati par sevi ir nozīmīgs darba devējs un turklāt pastāv acīmredzama saikne starp kultūru un ekonomikas attīstību, ir svarīgi stiprināt kultūras politiku reģionālā, valsts un Eiropas mērogā. Attiecīgi būtu jāpalielina kultūras industriju nozīme ar Lisabonas Stratēģiju saistītās pārmaiņās, jo šīs nozares dod arvien lielāku ieguldījumu Eiropas ekonomikā.

               (5)

               Ir svarīgi arī veicināt aktīvu pilsonību un stiprināt cīņu pret jebkāda veida diskrimināciju, tostarp rasismu un ksenofobiju. Vairojot pēc iespējas vairāku cilvēku iespējas baudīt kultūru, var apkarot sociālo atstumtību.

               (6)

               Līguma 3. pantā paredzēts, ka – veicot visas minētajā pantā nosauktās darbības – Kopienai jātiecas novērst nevienlīdzību un veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību.

               (7)

               Kultūras programmas “Kaleidoskops”, “Ariadne” un “Rafaels”, un “Kultūra 2000”, kas izklāstītas, attiecīgi, Lēmumos Nr. 719/96/EK (3), Nr. 2085/97/EK (4), Nr. 2228/97/EK (5) un Nr. 508/2000/EK (6), ir pozitīvi posmi, īstenojot Kopienas rīcību kultūras jomā. Tādējādi ir gūta vērā ņemama pieredze, jo īpaši izvērtējot šīs kultūras programmas. Šobrīd ir nepieciešams racionalizēt un stiprināt Kopienas darbības kultūras jomā, pamatojoties uz izvērtējumu un ieinteresēto pušu starpā notikušo apspriežu rezultātiem, kā arī uz Eiropas iestāžu darbu. Tālab būtu jāizveido programma.

               (8)

               Eiropas iestādes dažādos gadījumos ir izteikušas savu viedokli par tēmām, kas skar Kopienas rīcību kultūras jomā, un par kultūras sadarbības izaicinājumu, jo īpaši Padomes 2002. gada 25. jūnija Rezolūcijā par jaunu darba plānu Eiropas sadarbībai kultūras jomā (7) un 2002. gada 19. decembra Rezolūcijā, ar kuru īstenoja darba plānu Eiropas sadarbībai kultūras jomā (8), Eiropas Parlamenta 2001. gada 5. septembra Rezolūcijā par kultūru sadarbību Eiropas Savienībā (9), 2002. gada 28. februāra Rezolūcijā par programmas “Kultūra 2000” īstenošanu (10) un 2002. gada 22. oktobra Rezolūcijā par teātra un skatuves mākslas dinamisma nozīmi paplašinātajā Eiropā (11), kā arī 2003. gada 4. septembra Rezolūcijā par kultūras nozares uzņēmumiem (12) kā arī Reģionu komitejas 2003. gada 9. oktobra Atzinumā par programmas Kultūra 2000 paplašināšanu.

               (9)

               Padome savās iepriekšminētajās rezolūcijās uzsvēra, cik vajadzīgi ir Kopienas mērogā pieņemt saskaņotāku pieeju attiecībā uz kultūru un ka Eiropas pievienotā vērtība ir svarīgs un noteicošs jēdziens Eiropas sadarbības īstenošanā kultūras jomā, kā arī vispārējs priekšnosacījums Kopienas pasākumiem kultūras jomā.

               (10)

               Lai realizētu ieceri par kopēju kultūras telpu Eiropas tautām, ir svarīgi sekmēt kultūras darbinieku starpvalstu mobilitāti, māksliniecisku un kultūras darbu un produktu starpvalstu apriti, kā arī veicināt dialogu un apmaiņu kultūras jomā.

               (11)

               Padome 2004. gada 16. novembra Secinājumos par kultūras darba plānu (2005.-2006.), Eiropas Parlaments 2003. gada 4. septembra Rezolūcijā par kultūras industrijām un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2004. gada 28. janvāra Atzinumā par kultūras industrijām Eiropā ir pauduši viedokli, ka vajadzētu vairāk ņemt vērā tādu kultūras industriju saimnieciskās un sociālās iezīmes, kas nav audiovizuālās industrijas. Turklāt jaunajā programmā būtu jāņem vērā sagatavošanās darbības tādai sadarbībai kultūras jautājumos, kas veicināta no 2002.-2004. gadā.

               (12)

               Saistībā ar to ir jāveicina kultūras darbinieku pastiprināta sadarbība, mudinot tos izveidot daudzgadu sadarbības projektus, tādējādi ļaujot tiem izvērst kopējas darbības, nodrošināt atbalstu mērķtiecīgākiem pasākumiem ar īstenu Eiropas pievienoto vērtību, atbalstīt simboliskus kultūraspasākumus, atbalstīt Eiropas kultūras sadarbības organizācijas un sekmēt Eiropas interešu tematu izpēti, kā arī informācijas apkopošanu un izplatīšanu un darbības, lai pēc iespējas palielinātu projektu ietekmi Eiropas sadarbības jomā, kā arī Eiropas kultūras politikas izstrādes jomā.

               (13)

               Atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 1622/2006/EK (2006. gada 24. oktobris), ar ko nosaka Kopienas rīcību pasākumam Eiropas Kultūras galvaspilsēta no 2007. līdz 2019. gadam (13)
                  , būtu jāpiešķir atbilstīgs finansējums šim pasākumam, kas guvis lielu Eiropas iedzīvotāju ievērību un stiprina iedzīvotāju piederības sajūtu kopīgai kultūras telpai. Vislielākā nozīme saistībā ar šo pasākumu būtu jāpiešķir sadarbībai Eiropā kultūras jomā.

               (14)

               Atbalsts būtu jāpiešķir to Eiropas kultūras sadarbības organizāciju darbībām, kas pilda Eiropas kultūras vēstnieku pienākumus, pamatojoties uz Eiropas Savienības gūto pieredzi saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 792/2004/EK (2004. gada 21. aprīlis), ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu, kas vajadzīga, lai atbalstītu Eiropas līmeņa organizācijas kultūras jomā (14).

               (15)

               Programmai, ievērojot vārda brīvības principu, ir jāveicina Eiropas Savienības centieni, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību un cīņu pret visa veida diskrimināciju.

               (16)

               Eiropas Savienības kandidātvalstis un EBTA dalībvalstis, kas pievienojušās EEZ līgumam, būtu jāatzīst par iespējamiem Kopienas programmu dalībniekiem atbilstīgi nolīgumiem, kas noslēgti ar minētajām valstīm.

               (17)

               Eiropadomes Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā tika pieņemta “Saloniku Darba kārtība Rietumbalkānu valstīm: ceļā uz Eiropas integrāciju”, kurā paredzēts, ka Kopienas programmām vajadzētu būt atvērtām valstīm, kurās norit stabilizācijas un asociācijas process, pamatojoties uz pamatnolīgumiem, kas Kopienai jāparaksta ar minētajām valstīm. Nepieciešamības gadījumā, minētās valstis saskaņā ar budžeta plāna izskatīšanu var piedalīties programmā vai sadarboties ierobežotā apjomā saskaņā ar papildus asignējumu piešķiršanu un īpašām procedūrām, par ko jāvienojas iesaistītajām pusēm.

               (18)

               Programmai vajadzētu būt pieejamai arī sadarbībai ar citām trešām valstīm, kas ir parakstījušas tādus nolīgumus ar Kopienu, kuros iekļauti kultūras jautājumi saskaņā ar procedūrām, kas jānosaka.

               (19)

               Lai paaugstinātu Kopienas darbību pievienoto vērtību, ir nepieciešams nodrošināt saskanību un savstarpēju papildināmību starp darbībām, kas veiktas saistībā ar šo lēmumu un citām attiecīgām Kopienas politikām, darbībām un instrumentiem saskaņā ar Līguma 151. panta 4. punktu. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš saistībām starp Kopienas pasākumiem kultūras jomā un izglītības jomā, kā arī darbībām, ar ko veicina paraugprakses apmaiņu un tuvāku sadarbību Eiropas mēroga.

               (20)

               Attiecībā uz Kopienas atbalsta īstenošanu, būtu jāņem vērā kultūras nozares specifiskās īpatnības Eiropā un īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai administratīvās un finanšu procedūras pēc iespējas vienkāršotu un piemērotu noteiktajiem mērķiem, kā arī kultūras nozares attīstībai un praksei.

               (21)

               Komisija, dalībvalstis un kultūras kontaktpunkti darbosies, lai iedrošinātu mazāko kultūras pakalpojumu sniedzēju dalību daudzgadu sadarbības projektos un to darbību organizēšanā, kas paredzētas potenciālo projekta partneru pulcēšanai.

               (22)

               Programmā būtu jāapkopo īpašās Eiropas kultūras pakalpojumu sniedzēju zināšanas un pieredze. Vajadzības gadījumā Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai pievērstos tam, ka ir zemi kultūras pakalpojumu sniedzēju dalības rādītāji kādā dalībvalstī vai programmā iesaistītajā valstī.

               (23)

               Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jānodrošina nepārtraukta programmas uzraudzība un izvērtēšana, lai to varētu pielāgot, jo īpaši attiecībā uz prioritāru pasākumu īstenošanu. Izvērtējumā būtu jāiekļauj ārējais izvērtējums, ko veic neatkarīgas, neieinteresētas struktūras.

               (24)

               Programmas pārraudzības un izvērtēšanas procedūrās būtu jāizmanto mērķi un indikatori, kas ir konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi mērķiem un noteiktajiem termiņiem.

               (25)

               Būtu jāīsteno atbilstīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un lai atgūtu pazaudētus, nepiemēroti piešķirtus vai izlietotus līdzekļus.

               (26)

               Ir jāizveido vienots kultūru sadarbības finansēšanas un plānošanas instruments ar nosaukumu Programma “Kultūra” laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.

               (27)

               Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžunolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (15).

               (28)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16).

               (29)

               Šā lēmuma finansiālai īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (17), (turpmāk “Finanšu regula”) un saskaņā ar Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (18).

               (30)

               Kopienas darbība papildina valstu vai reģionālu darbību kultūru sadarbības jomā. Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus – proti, paplašināt Eiropas kultūras telpu, kas balstīta uz kopēju kultūras mantojumu (kultūras darbinieku starpvalstu mobilitāte Eiropā, mākslas darbu, māksliniecisku un kultūras produktu starpvalstu aprite un starpkultūru dialogs) – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs attiecīgo jautājumu starpvalstu rakstura dēļ, un to, ka darbības apjoma vai seku dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

               (31)

               Būtu jāizstrādā pārejas noteikumi, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju no Lēmumos Nr. 508/2000/EK un Nr. 792/2004/EK paredzētajām programmām uz programmu, kas izveidota ar šo lēmumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Izveide un darbības ilgums
   1.   Ar šo lēmumu izveido programmu “Kultūra”, kas ir kopēja daudzgadu programma Kopienas pasākumiem kultūras jomā, kas pieejama visām kultūras nozarēm un visu kategoriju kultūras pakalpojumu sniedzējiem (turpmāk “programma”).
   2.   Programmu īsteno laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.
   2. pants
   Budžets
   1.   Programmas īstenošanai paredzētais finansējums 1. pantā minētajam laikposmam ir EUR 400 miljoni.
   2.   Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.
   3. pants
   Mērķi
   1.   Programmas vispārējais mērķis ir paplašināt Eiropas iedzīvotājiem kopīgu kultūras telpu, kuras pamatā ir kopējs kultūras mantojums, attīstot mākslinieku, kultūras darbinieku un programmas dalībvalstu kultūras iestāžu sadarbību kultūras jomā, lai veicinātu Eiropas pilsonības izveidi. Programma ir atvērta kultūras industrijām, kas nav audiovizuālās industrijas, jo īpaši mazajiem kultūras uzņēmumiem, ja šādas industrijas darbojas kā bezpeļņas struktūras kultūras jomā.
   2.   Programmas īpašie mērķi ir šādi:

               a)

               sekmēt kultūras darbinieku starpvalstu mobilitāti;

               b)

               veicināt darbu un māksliniecisku un kultūras produktu starpvalstu apriti;

               c)

               sekmēt starpkultūru dialogu.

         4. pants
   Darbības jomas
   1.   Šīs programmas mērķus sasniedz, īstenojot šādus pasākumus, kas aprakstīti pielikumā:

               a)

               atbalsts šādām darbībām kultūras jomā:

                           —

                           daudzgadu sadarbības projektiem,

                           —

                           sadarbības pasākumiem,

                           —

                           īpašām darbībām;

               b)

               atbalsts Eiropas līmeņa organizācijām kultūras jomā;

               c)

               atbalsts izpētei, kā arī informācijas apkopošanai un izplatīšanai un darbības, lai pēc iespējas palielinātu projektu ietekmi Eiropas sadarbībā kultūras jomā, kā arī Eiropas kultūras politikas izstrādes jomā.

         2.   Šos pasākumus veic saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti pielikumā.
   5. pants
   Noteikumi attiecībā uz trešām valstīm
   1.   Dalība programmā ir atvērta šādām valstīm:

               a)

               EBTA valstīm, kas ir EEZ dalībnieces – saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem;

               b)

               kandidātvalstīm, kas izmanto pirmspievienošanās stratēģijas, lai pievienotos Savienībai – saskaņā ar vispārējiem principiem, noteikumiem un procedūrām šo valstu dalībai Kopienas programmās, kuri izstrādāti saskaņā ar pamatnolīgumiem;

               c)

               Rietumbalkānu valstīm – atbilstīgi procedūrām, kas noteiktas ar šīm valstīm, saskaņā ar pamatnolīgumiem, kas paredz minēto valstu dalību Kopienas programmās.

         Ja izpildīti nosacījumi un piešķirtas papildu apropriācijas, šajā punktā uzskaitītās valstis pilnībā piedalās programmā.
   2.   Programma ir atvērta arī sadarbībai ar citām trešām valstīm, kas ir noslēgušas tādus asociācijas vai sadarbības nolīgumus ar Kopienu, kas ietver kultūras klauzulas, pamatojoties uz papildu apropriācijām un īpašām procedūrām, kas jānosaka.
   Šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētās Rietumbalkānu valstis, kas nevēlas pilnībā piedalīties programmā, var veidot sadarbību ar programmu saskaņā ar šajā punktā paredzētajiem nosacījumiem.
   6. pants
   Sadarbība ar starptautiskām organizācijām
   Programma ļauj īstenot sadarbību ar kultūras jomā kompetentām starptautiskām organizācijām, tādām kā UNESCO vai Eiropas Padome, pamatojoties uz kopīgiem ieguldījumiem un saskaņā ar dažādiem noteikumiem, kas ir spēkā katrā iestādē vai organizācijā, lai īstenotu 4. pantā uzskaitītos pasākumus.
   7. pants
   Savstarpēja papildināmība ar citiem Kopienas instrumentiem
   Komisija nodrošina programmas saikni ar citiem Kopienas instrumentiem, jo īpaši instrumentiem, kas attiecas uz struktūrfondiem un kas pastāv tādās jomās kā izglītība, arodapmācība, pētniecība, informācijas sabiedrība, pilsonība, jaunatne, sports, valodas, sociālā integrācija, ES ārējās attiecības un jebkādas diskriminācijas apkarošana.
   8. pants
   Īstenošana
   1.   Komisija īsteno šajā programmā noteiktās Kopienas darbības saskaņā ar pielikumu.
   2.   Saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem šādus pasākumus:

               a)

               gada darbības plānu, tostarp prioritātes, atlases kritērijus un procedūras;

               b)

               gada budžetu un līdzekļu sadalījumu starp dažādām programmas darbībām;

               c)

               procedūras programmas uzraudzībai un izvērtēšanai;

               d)

               finansiālo atbalstu, ko Kopiena sniedz saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu: apjomu, ilgumu, sadalījumu un saņēmējus.

         3.   Visus pārējos pasākumus, kas vajadzīgi šā lēmuma īstenošanai, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto procedūru.
   9. pants
   Komiteja
   1.   Komisijai palīdz komiteja.
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.
   3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   10. pants
   Kultūras kontaktpunkti
   1.   Kultūras kontaktpunkti, kas definēti pielikuma I.3.1. punktā, darbojas kā īstenošanas iestādes, kas valsts mērogā izplata informāciju par programmu, ņemot vērā Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu.
   2.   Kultūras kontaktpunkti atbilst šādiem kritērijiem:

               a)

               tiem ir pietiekams daudzums darbinieku ar profesionālām iemaņām un valodu prasmēm, kas atbilstīgas darbam starptautiskas sadarbības jomā;

               b)

               tiem ir piemērota infrastruktūra, jo īpaši attiecībā uz informācijas un komunikāciju tehnoloģijām;

               c)

               to administratīvā darbība nodrošina apmierinošu uzdevumu izpildi un interešu konfliktu novēršanu.

         11. pants
   Finanšu noteikumi
   1.   Finansiāls atbalsts ir dotācijas juridiskām personām. Saskaņā ar Finanšu regulas 114. panta 1. punktu dažos gadījumos dotācijas var piešķirt arī fiziskām personām. Komisija var piešķirt prēmijas arī fiziskām vai juridiskām personām par īstenotajiem pasākumiem vai projektiem saistībā ar programmu. Atkarībā no darbības būtības, var atļaut vienotas likmes finansējumu un/vai vienības izmaksu likmes.
   2.   Komisija, ņemot vērā saņēmēju īpatnības un darbību būtību, var izlemt, vai atbrīvot saņēmējus no to profesionālo iemaņu un kvalifikāciju pārbaudes, kas vajadzīgas ierosināto darbību vai darbības programmu pabeigšanai.
   3.   Dotācijas vai prēmijas var piešķirt īpašām darbībām, ko īsteno Eiropas Kultūras galvaspilsētas, kas izraudzītas atbilstīgi Lēmumam 1419/1999/EK.
   12. pants
   Atbalsts citiem Kopienas mērķiem
   Programma veicina Kopienas transversālo mērķu stiprināšanu, jo īpaši:

               a)

               sekmējot vārda brīvības pamatprincipu;

               b)

               uzlabojot apzināšanos, cik svarīgi veicināt ilgtspējīgu attīstību;

               c)

               tiecoties Eiropas Savienībā veicināt savstarpēju sapratni un iecietību;

               d)

               novēršot jebkādu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ.

         Īpašu uzmanību pievērš programmas saderībai un papildināmībai ar citām Kopienas politikām kultūras sadarbībai ar trešām valstīm.
   13. pants
   Pārraudzība un izvērtēšana
   1.   Komisija nodrošina regulāru programmas pārraudzību attiecībā uz tās mērķu sasniegšanu. Programmu īsteno, izmantojot pārraudzības un izvērtēšanas procesa rezultātus.
   Pārraudzība jo īpaši ietver 3. punkta a) un c) apakšpunktā minēto ziņojumu sastādīšanu.
   Pamatojoties uz pārraudzības ziņojumiem, programmas īpašos mērķus var pārskatīt saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru.
   2.   Komisija nodrošina programmas regulāru, ārēju un neatkarīgu izvērtēšanu.
   3.   Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai:

               a)

               ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī – starpposma izvērtēšanas ziņojumu par programmas īstenošanas rezultātiem un īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem;

               b)

               ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī – paziņojumu par programmas turpināšanu;

               c)

               ne vēlāk kā 2015. gada 31. decembrī – ex post izvērtēšanas ziņojumu.

         14. pants
   Pārejas noteikumi
   Darbības, kas sāktas līdz 2006. gada 31. decembrim, pamatojoties uz Lēmumiem Nr. 508/2000/EK un Nr. 792/2004/EK, turpina pārvaldīt līdz to noslēgumam saskaņā ar minēto lēmumu noteikumiem.
   Komiteju, kas izveidota saskaņā ar Lēmuma Nr. 508/2000/EK 5. pantu, aizstāj ar šā lēmuma 9. pantā paredzēto komiteju.
   15. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2006. gada 12. decembris.

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BORRELL FONTELLES

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. PEKKARINEN

      (1)  OV C 164, 5.7.2005., 65. lpp.

      (2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 24. oktobra Nostāja (OV C 272 E, 9.11.2006., 233. lpp.), Padomes 2006. gada 18. jūlija Kopējā nostāja (OV C 238 E, 3.10.2006., 18. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 24. oktobra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Padomes 2006. gada 11. decembra Lēmums.

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 719/96/EK (1996. gada 29. marts), ar ko izveido programmu, lai atbalstītu mākslas un kultūras darbības ar Eiropas dimensiju (Kaleidoscope) (OV L 99, 20.4.1996., 20. lpp.). Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 477/1999/EK (OV L 57, 5.3.1999., 2. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2085/97/EK (1997. gada 6. oktobris), ar ko izveido programmu atbalstam, tostarp tulkošanas, grāmatu un lasīšanas jomā (Ariadne) (OV L 291, 24.10.1997., 26. lpp.). Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 476/1999/EK (OV L 57, 5.3.1999., 1. lpp.).

      (5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2228/97/EK (1997. gada 13. oktobris), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu kultūras mantojuma jomā (Raphaël programma) (OV L 305, 8.11.1997, 31. lpp.). Lēmums atcelts ar Lēmumu Nr. 508/2000/EK (OV L 63, 10.3.2000., 1. lpp.).

      (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 508/2000/EK (2000. gada 14. februāris), ar ko izveido programmu Kultūra 2000 (OV L 63, 10.3.2000., 1. lpp.). Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.).

      (7)  OV C 162, 6.7.2002., 5. lpp.

      (8)  OV C 13, 18.1.2003., 5. lpp.

      (9)  OV C 72 E, 21.3.2002., 142. lpp.

      (10)  OV C 293 E, 28.11.2002., 105. lpp.

      (11)  OV C 300 E, 11.12.2003., 156. lpp.

      (12)  OV C 76 E, 25.3.2004., 459. lpp.

      (13)  OV L 304, 3.11.2006., 1. lpp.

      (14)  OV L 138, 30.4.2004., 40. lpp.

      (15)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (16)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

      (17)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (18)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1248/2006 (OV L 227, 19.8.2006., 3. lpp.).

      PIELIKUMS
      I.   DARBĪBU UN PASĀKUMU APRAKSTS
      1.   Pirmā daļa: atbalsts kultūras darbībām
      1.1.   Daudzgadu sadarbības projekti
      Programma atbalsta ilgtspējīgus un strukturētus sadarbības projektus, lai apkopotu īpašās visas Eiropas kultūras pakalpojumu sniedzēju zināšanas un pieredzi. Atbalstu sadarbības projektiem piešķir to sākuma un strukturēšanas fāzē vai to ģeogrāfiskās paplašināšanās fāzē. Atbalsta mērķis ir sekmēt, lai tie izveidotu ilgtspējīgus darbības pamatus un iegūtu finansiālu autonomiju.
      Katrā sadarbības projektā iesaista vismaz sešus pakalpojumu sniedzējus no sešām dažādām programmā iesaistītajām valstīm. Tā mērķis ir pulcināt dažādus kultūras pakalpojumu sniedzējus no vienas vai vairākām nozarēm dažādās daudzgadu darbībās, kas pēc būtības var aptvert vienu vai vairākas nozares, bet kam tomēr ir jācenšas īstenot kopēju mērķi.
      Katrs sadarbības projekts ir paredzēts, lai īstenotu vairākas strukturētas daudzgadu darbības kultūras jomā. Šīs darbības jāīsteno visā Kopienas finansējuma piešķiršanas laikposmā. Šīm darbībām jāuzstāda vismaz divi no trim 3. panta 2. punktā noteiktajiem īpašajiem mērķiem. Priekšroku dos tādiem sadarbības projektiem, kas paredz izvērst darbības, lai sasniegtu visus trīs minētā panta īpašos mērķus.
      Sadarbības projektus izvēlas konkursa kārtībā saskaņā ar Finanšu regulu. Šajā sakarā izvēli izdara, cita starpā pamatojoties uz iesaistīto organizatoru atzītu kompetenci attiecīgajā jomā, to finansiālajām un operatīvajām spējām veikt ierosinātās darbības, šo darbību kvalitāti un to atbilstību vispārējam mērķim un īpašajiem mērķiem, kā izklāstīts 3. pantā.
      Sadarbības projekti ir jāveido, pamatojoties uz sadarbības nolīgumu, proti, kopēju juridisku dokumentu vienā no iesaistītajām valstīm, ko parakstījuši visi iesaistītie organizatori.
      Kopienas atbalsts nedrīkst pārsniegt 50 % no projekta budžeta, un to pakāpeniski samazina. Tas nedrīkst būt lielāks par EUR 500 000 gadā visām sadarbības projektu darbībām. Šo atbalstu piešķir uz trīs līdz piecu gadu laikposmu.
      Piemēram, aptuveni 32 % no kopējā programmai piešķirtā budžeta ir paredzēti šāda veida atbalstam.
      1.2.   Sadarbības pasākumi
      Programma atbalsta nozaru un starpnozaru kultūras sadarbības pasākumus starp Eiropas kultūras pakalpojumu sniedzējiem. Prioritāti piešķir jaunradei un novatoriskām darbībām. Īpaši veicina tās darbības, kas pēta sadarbības veidus, lai sekmētu to darbību ilgtermiņā.
      Katru darbību izstrādā un īsteno partnerībā ar vismaz trīs kultūras pakalpojumu sniedzējiem trīs dažādās iesaistītajās valstīs, neatkarīgi no tā, vai šie pakalpojumu sniedzēji pārstāv vai nepārstāv vienu vai vairākas nozares.
      Saskaņā ar Finanšu regulu un tās izpildes pasākumiem darbības izraugās, ņemot vērā iesniegtos priekšlikumus. Šajā sakarā izvēli izdara, cita starpā pamatojoties uz iesaistīto organizatoru atzītu kompetenci attiecīgajā jomā, to finansiālajām un operatīvajām spējām veikt ierosinātās darbības, šo darbību kvalitāti un to atbilstību vispārējam mērķim un īpašajiem mērķiem, kā izklāstīts 3. pantā.
      Kopienas atbalsts nedrīkst pārsniegt 50 % no projekta budžeta. Tas nedrīkst būt mazāks par EUR 50 000, nedz arī lielāks par EUR 200 000. Maksimālais atbalsta sniegšanas ilgums ir 24 mēneši.
      Nosacījumi par obligāto projekta iesniegšanai vajadzīgo pakalpojuma sniedzēju skaitu, kā arī par Kopienas atbalsta maksimāli pieļaujamo un obligāto apjomu var pielāgot, lai ņemtu vērā literatūras tulkošanas konkrētos apstākļus.
      Piemēram, aptuveni 29 % no kopējā programmai piešķirtā budžeta ir paredzēti šāda veida atbalstam.
      1.3.   Īpašas darbības
      Programma atbalsta arī īpašas darbības. Šīs darbības ir īpašas tādā ziņā, ka tām vajadzētu būt ievērojamām apjoma un vēriena ziņā, jāgūst būtiska rezonanse eiropiešu vidū un būtu jāpalīdz paaugstināt viņu piederības sajūtu vienai kopienai, kā arī viņi būtu jāinformē par dalībvalstu kultūru daudzveidību un starpkultūru un starptautisko dialogu. Tām jāsasniedz vismaz divi no trim 3. pantā izklāstītajiem īpašajiem mērķiem.
      Šīm īpašajām darbībām arī būtu jāpalīdz veicināt Kopienas kultūras darbību redzamība gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās. Tām arī jāsekmē pasaules informētība par Eiropas kultūras bagātību un dažādību.
      Ievērojamu atbalstu piešķirs arī saistībā ar pasākumu “Eiropas Kultūras galvaspilsētas”, lai atbalstītu darbības, kas nodrošina Eiropas redzamību un Eiropas starpkultūru sadarbību.
      Īpašas darbības var arī ietvert prēmiju piešķiršanu, ja tās izceļ māksliniekus, mākslas darbus, mākslas vai kultūras sasniegumus, nodrošinot to apriti ārpus valsts robežām, kā arī veicinot to mobilitāti un apmaiņu.
      Atbalstu var piemērot arī sadarbības pasākumiem ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, kā noteikts 5. panta 2. punktā un 6. pantā.
      Minētie piemēri nav pilnīgs to pasākumu saraksts, ko var atbalstīt saskaņā ar šo programmas daļu.
      Īpašo darbību atlases procedūras būs atkarīgas no attiecīgās darbības. Finansējumu piešķirs konkursa kārtībā, izņemot Finanšu regulas 54. un 168. pantā minētos gadījumus. Ņems vērā arī katras darbības atbilstību programmas vispārējam mērķim un īpašajiem mērķiem, kā izklāstīts šā lēmuma 3. pantā.
      Kopienas atbalsts nedrīkst pārsniegt 60 % no projekta budžeta.
      Piemēram, aptuveni 16 % no kopējā programmai piešķirtā budžeta ir paredzēti šāda veida atbalstam.
      2.   Otrā daļa: Atbalsts Eiropas līmeņa organizācijām kultūras jomā
      Atbalstu piešķir kā darbības dotāciju, lai līdzfinansētu izdevumus saistībā ar pastāvīgu darbības programmu tādai struktūrai, kas cenšas sasniegt vispārēju Eiropas interešu mērķi kultūras jomā vai tādu mērķi, kas veido Savienības politikas jomas daļu šajā nozarē.
      Dotācijas piešķir, pamatojoties uz katru gadu izsludinātiem konkursiem.
      Piemēram, aptuveni 10 % no kopējā programmai piešķirtā budžeta ir paredzēti šai daļai.
      Kultūras sadarbības iestādes var saņemt atbalstu vienā vai vairākās šādās formās:

                  —

                  nodrošinot pārstāvību Kopienas mērogā,

                  —

                  apkopojot vai izplatot informāciju, lai sekmētu Eiropas Kopienas kultūras sadarbību,

                  —

                  Eiropas mērogā veidojot sadarbības tīklus organizācijām kultūras jomā,

                  —

                  piedaloties kultūras sadarbības projektu realizēšanā vai uzņemoties Eiropas kultūras vēstnieku pienākumus.

            Šīm struktūrām jāatspoguļo patiesa Eiropas dimensija. Šajā sakarā tām savas darbības jāveic Eiropas mērogā, pašu spēkiem vai vairāku koordinētu asociāciju veidā, un to struktūrām (reģistrētajiem biedriem) un darbībām jābūt ar iespējamu Eiropas mēroga ietekmi vai jādarbojas vismaz septiņās Eiropas valstīs.
      Šī daļa ir atvērta struktūrām, kurām sniedz atbalstu saskaņā ar Lēmuma Nr. 792/2004/EK I pielikuma 2. daļu, kā arī ikvienai citai aktīvai Eiropas līmeņa struktūrai kultūras jomā, ja tā atbilst šā lēmuma 3. pantā izklāstītajiem mērķiem un šā lēmuma noteikumiem.
      Šo darbības dotāciju saņēmējus izraugās, balstoties uz iesniegtajiem priekšlikumiem. To dara, ņemot vērā iestādes darbības programmas atbilstību 3. pantā izklāstītajiem īpašajiem mērķiem.
      Kopējās darbības dotācijas, ko piešķir saskaņā ar šo daļu, nedrīkst pārsniegt 80 % no struktūras pieļaujamajiem izdevumiem gadā, kurā dotācija piešķirta.
      3.   Trešā daļa: atbalsts izpētei, kā arī informācijas apkopošanai un izplatīšanai un lai pēc iespējas palielinātu projektu ietekmi kultūras sadarbības jomā
      Piemēram, aptuveni 5 % no kopējā programmai piešķirtā budžeta ir paredzēti šai daļai.
      3.1.   Atbalsts kultūras kontaktpunktiem
      Lai nodrošinātu mērķtiecīgu, efektīvu un fundamentālu programmas praktiskās informācijas izplatīšanu, tā paredz atbalstu no kultūras kontaktpunktiem. Šīs struktūras, kas darbojas valstu līmenī, veido uz brīvprātības principa atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 39. pantam.
      Kultūras kontaktpunktu uzdevumi ir:

                  —

                  popularizēt programmu;

                  —

                  sekmēt programmas pieejamību pēc iespējas daudziem kultūras jomas speciālistiem un darbiniekiem un veicināt viņu dalību programmas darbībās, efektīvi izplatot informāciju un izstrādājot atbilstīgas sadarbības tīklu veidošanas ierosmes;

                  —

                  dibināt efektīvas saiknes ar dažādām iestādēm, kas sniedz atbalstu kultūras nozarei dalībvalstīs, tādējādi sekmējot papildināmību starp programmas darbībām un valstu atbalsta pasākumiem;

                  —

                  vajadzības gadījumā nodrošināt informāciju par citām Kopienas programmām, kas pieejamas kultūras projektiem.

            3.2.   Atbalsts izpētei kultūras sadarbības jomā
      Programma atbalsta pētījumus un izpēti Eiropas kultūras sadarbības un Eiropas kultūras politikas izstrādes jomā. Šā atbalsta mērķis ir palielināt informācijas un datu apjomu un kvalitāti, lai izstrādātu salīdzinošus datus un izpēti par Eiropas mēroga sadarbību kultūras jomā, jo īpaši attiecībā uz mākslinieku un kultūras darbinieku mobilitāti, mākslas darbu, māksliniecisku un kultūras produktu apriti un starpkultūru dialogu.
      Saskaņā ar šo daļu var tikt atbalstīti pētījumi un izpēte, kuru mērķis ir vairot zināšanas par Eiropas kultūras sadarbības fenomenu un radīt labvēlīgus apstākļus tā attīstībai. Īpaši veicinās statistikas datu iegūšanas un izpētes projektus.
      3.3.   Atbalsts informācijas apkopošanai un izplatīšanai, lai pēc iespējas palielinātu projektu ietekmi kultūras sadarbības jomā
      Programma atbalsta informācijas apkopošanu un izplatīšanu, kā arī darbības, lai pēc iespējas palielinātu projektu ietekmi, izstrādājot jaunu interneta instrumentu, kas paredzēts kultūras speciālistu vajadzībām Eiropas kultūras sadarbības jomā.
      Šim instrumentam būtu jāpadara iespējama pieredzes un labas prakses apmaiņa, un informācijas izplatīšana par programmu, kā arī Eiropas kultūras sadarbība plašākā nozīmē.
      II.   PROGRAMMAS VADĪBA
      Programmas finansiālais segums var ietvert arī izmaksas, kas nepieciešamas sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kas tieši nepieciešamas programmas vadībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši izpētei, sanāksmēm, informācijas un publikācijas darbībām, izmaksas, kas saistītas ar datortīkliem, kas galvenokārt veic informācijas apmaiņu, kā arī visas citas izmaksas, ko Komisija varētu izmantot tehniskas vai administratīvas palīdzības sniegšanai programmas vadībai.
      III.   PĀRBAUDES UN REVĪZIJAS
      Projektiem, kas atlasīti saskaņā ar 11. panta 2. punktā aprakstīto procedūru, izveido izlases revīzijas sistēmu.
      Dotācijas saņēmējs Komisijai iesniedz visus apliecinošos dokumentus, kas saistīti ar izdevumiem piecu gadu laikposmā pēc pēdējā maksājuma datuma. Dotācijas saņēmējs vajadzības gadījumā nodrošina to, ka Komisijai tiek iesniegti arī apliecinošie dokumenti, kas atrodas pie partneriem vai locekļiem.
      Komisija dotācijas izmantojuma revīziju var veikt tieši, izmantojot tās personālu, vai jebkura cita kvalificēta neatkarīga iestāde pēc tās izvēles. Šādu revīziju var veikt visā līguma darbības laikā un piecu gadu laikposmā no atlikuma izmaksas dienas. Attiecīgā gadījumā revīzijas konstatējumi var būt pamatā tam, lai Komisija pieņemtu lēmumus par atmaksāšanu.
      Komisijas personālam un Komisijas pilnvarotajiem līgumdarbiniekiem ir tiesības atbilstīgos nolūkos piekļūt dotācijas saņēmēja birojiem un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas vajadzīga, lai veiktu šādu revīziju.
      Revīzijas palātai, kā arī Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) ir tādas pašas tiesības kā Komisijai, jo īpaši piekļuves tiesības.
      Lai Kopienas finanšu intereses aizsargātu pret krāpšanu un citām nelikumībām, Komisija var veikt pārbaudes uz vietas atbilstīgi programmai saskaņā ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1). Vajadzības gadījumā izmeklēšanu var veikt OLAF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (2).
      IV.   INFORMĀCIJA, SAZIŅA UN DARBĪBAS, KURU MĒRĶIS IR PĒC IESPĒJAS PALIELINĀT PROJEKTU IETEKMI
      1.   Komisija
      Lai sekmētu programmas īstenošanu un vajadzības gadījumā veiktu informēšanas, publicēšanas, izplatīšanas darbības un citas darbības, kuru mērķis ir pēc iespējas palielināt projektu ietekmi, kā arī programmas uzraudzību un izvērtēšanu, Komisija var rīkot seminārus, konferences un sanāksmes. Šādas darbības var finansēt dotāciju vai valsts iepirkuma veidā, vai tos var organizēt un finansēt nepastarpināti pati Komisija.
      2.   Kontaktpunkti
      Komisija un dalībvalstis pēc brīvprātības principa organizē un stiprina nepieciešamās informācijas apmaiņu programmas īstenošanai ar kultūras kontaktpunktu starpniecību, kas saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu darbojas kā valsts mēroga īstenošanas struktūras.
      3.   Dalībvalstis
      Neskarot Līguma 87. pantu, dalībvalstis vajadzības gadījumā var izveidot atbalsta režīmus kultūras darbinieku individuālai mobilitātei, lai risinātu problēmu sakarā ar zemo līdzdalības līmeni programmā. Šo atbalstu var īstenot ceļojumu dotāciju veidā kultūras pakalpojumu sniedzējiem, lai atvieglotu starpvalstu projektu sagatavošanas posmu kultūras jomā.
      V.   KOPĒJĀ BUDŽETA SADALĪJUMS
      Programmas gada budžeta sadalījums

                  Budžeta procentuālā daļa

                  1. daļa (atbalsts kultūras darbībām)

                  Aptuveni 77 %

                              —

                              daudzgadu sadarbības projekti

                  Aptuveni 32 %

                              —

                              sadarbības pasākumi

                  Aptuveni 29 %

                              —

                              īpašās darbības

                  Aptuveni 16 %

                  2. daļa (atbalsts Eiropas līmeņa organizācijām kultūras jomā)

                  Aptuveni 10 %

                  3. daļa – (atbalsts izpētei, informācija apkopošanai un izplatīšanai)

                  Aptuveni 5 %

                  Darbības izmaksu kopsumma

                  Aptuveni 92 %

                  Programmas administratīvās izmaksas

                  Aptuveni 8 %

            Šīs procentuālās daļas ir indikatīvas, un 9. pantā paredzētā komiteja tās var mainīt saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto procedūru.

         (1)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

         (2)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.


title: 2006/215/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 15. marts ) par tādas augsta līmeņa ekspertu grupas izveidi, kas konsultētu Eiropas Komisiju par i2010 stratēģijas īstenošanu un attīstību

text:
               17.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 80/74

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 15. marts)
   par tādas augsta līmeņa ekspertu grupas izveidi, kas konsultētu Eiropas Komisiju par i2010 stratēģijas īstenošanu un attīstību
   (2006/215/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Kā norādīts Komisijas paziņojuma “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (1) (turpmāk tekstā “i2010”) secinājumos, “Komisija atbalstīs dialogu ar ieinteresētajām pusēm un dalībvalstīm IKT jautājumos, jo īpaši izmantojot atklātās koordinācijas metodi”. Tādēļ Komisijai varētu rasties nepieciešamība lūgt ieteikumus un īpašas zināšanas no padomdevējas institūcijas, kurā būtu pārstāvēti dalībvalstu ierēdņi, kas specializējas IKT politikas jomā.

               (2)

               Ekspertu grupai jāveicina i2010 efektīva īstenošana.

               (3)

               Grupā jāiekļauj augsta līmeņa dalībvalstu pārstāvji, tai jābūt atvērtai novērotājiem no kandidātvalstīm un EEZ valstīm.

               (4)

               Tāpēc ir jāizveido “i2010 augsta līmeņa ekspertu grupa” un sīki jāizklāsta tās darba uzdevums un struktūra,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Komisija izveido ekspertu grupu “i2010 augsta līmeņa ekspertu grupa”, turpmāk tekstā “ekspertu grupa”.
   2. pants
   Uzdevums
   Komisija var apspriest ar ekspertu grupu jebkurus jautājumus, kas attiecas uz i2010 stratēģijas īstenošanu.
   Grupas uzdevums ir:

               —

               apspriest stratēģiskus IKT politikas jautājumus i2010 kontekstā un plašāk Lisabonas programmas kontekstā, novērtēt i2010 efektivitāti, dot ieguldījumu un ieteikumus iespējamiem uzlabojumiem un korekcijām i2010 darbībās, pamatojoties uz i2010 īstenošanas rezultātiem un politikas attīstību,

               —

               veidot forumu stratēģiskām diskusijām un pieredzes apmaiņai, iesaistot visus Komisijas dienestus, kā arī

               —

               apmainīties ar viedokļiem jautājumos, kas izriet no valstu reformu plāniem jomās, uz kurām attiecas i2010, un kas saistīti ar Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu.

         3. pants
   Sastāvs – dalībnieku iecelšanas kārtība
   1.   Ekspertu grupā darbojas pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un Komisijas. Neskarot noteikumus attiecībā uz sanāksmju izdevumu atlīdzināšanu, atkarībā no apspriežamā jautājuma kopā ar dalībvalstu pārstāvjiem sēdēs var piedalīties attiecīgi kompetenti kolēģi. Pārstāvji ir augsta līmeņa valsts ierēdņi, kuri atbild par informācijas sabiedrības jautājumiem valsts līmenī un spēj nodrošināt atbilstošu koordināciju starp valsts iestādēm, kas ir iesaistītas dažādās jomās, uz kurām attiecas i2010 stratēģija.
   2.   Komisija var atļaut sēdēs piedalīties novērotājiem no EEZ valstīm un kandidātvalstīm. Šos novērotājus nozīmē atbilstoši tiem pašiem kritērijiem, kādi ir minēti 1. punktā.
   3.   Dalībvalstis, EEZ valstis un kandidātvalstis paziņo Komisijai iecelto pārstāvju vārdus un kontaktinformāciju, kā arī jebkādas izmaiņas šajā informācijā.
   4.   Iecelto pārstāvju vārdi tiek publicēti i2010 tīmekļa vietnē (www.europa.eu.int/i2010). Pamatojoties uz dalībvalstu paziņoto informāciju, Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāts atjauninās ekspertu grupas sarakstu.
   4. pants
   Darbība
   1.   Grupu vada Komisija.
   2.   Vienojoties ar ekspertu grupu, Komisija var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši grupas izstrādātajam darba uzdevumam; tās izformē, tiklīdz tās darba uzdevumu ir izpildījušas.
   3.   Ja tas tiek uzskatīts par lietderīgu un/vai nepieciešamu, Komisija var lūgt piedalīties grupas vai apakšgrupas darbā ekspertus vai novērotājus, kuriem ir īpaša kompetence kādā darba kārtībā izskatāmā jautājumā.
   4.   Informāciju, kas iegūta, piedaloties grupas vai apakšgrupas darbā, nedrīkst izplatīt, ja Komisija norāda, ka minētā informācija attiecas uz konfidenciāliem jautājumiem.
   5.   Grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz standarta reglamentu (2).
   6.   Komisija var publicēt grupas darba kopsavilkumu, secinājumu, secinājuma daļu vai darba dokumentu.
   5. pants
   Sanāksmju izdevumi
   Komisija saskaņā ar tajā spēkā esošajiem noteikumiem atmaksā ceļojuma un uzturēšanās izdevumus, kas grupas dalībniekiem, ekspertiem un novērotājiem radušies saistībā ar grupas veiktajām darbībām. Par veiktajiem uzdevumiem atlīdzība grupas dalībniekiem netiek maksāta.
   Sanāksmju izdevumus atmaksā attiecīgajai struktūrvienībai piešķirto apropriāciju robežās saskaņā ar ikgadējo resursu sadales procedūru.
   6. pants
   Stāšanās spēkā
   Lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro līdz 2010. gada 31. decembrim. Komisija pirms minētā termiņa beigām lemj par lēmuma iespējamu pagarināšanu.

      Briselē, 2006. gada 15. martā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Viviane REDING

      (1)  KOM(2005) 229 galīgais.

      (2)  2005. gada 27. jūlija SEK(2005) 1004, III pielikums.


title: 2010/589/ES: Padomes Lēmums ( 2010. gada 27. septembris ), ar ko groza un pagarina piemērošanas termiņu Lēmumam 2007/641/EK par apspriežu pabeigšanu ar Fidži Republiku saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu un Attīstības sadarbības instrumenta 37. pantu

text:
               2.10.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 260/10

         PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 27. septembris),
   ar ko groza un pagarina piemērošanas termiņu Lēmumam 2007/641/EK par apspriežu pabeigšanu ar Fidži Republiku saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu un Attīstības sadarbības instrumenta 37. pantu
   (2010/589/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (1) un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (2) (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), un jo īpaši tā 96. pantu,
   ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (3), un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (4) (“Attīstības sadarbības instruments”), un jo īpaši tās 37. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Lēmums 2007/641/EK (5) par apspriežu pabeigšanu ar Fidži Republiku saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu un Attīstības sadarbības instrumenta 37. pantu tika pieņemts, lai īstenotu atbilstīgus pasākumus, ņemot vērā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 9. pantā norādīto būtisko elementu un Attīstības sadarbības instrumenta 3. pantā norādīto vērtību pārkāpumu.

               (2)

               Minēto pasākumu piemērošanas termiņš tika pagarināts ar Lēmumu 2009/735/EK (6) un pēc tam ar Lēmumu 2010/208/ES (7), jo Fidži Republikai ne tikai vēl jāīsteno svarīgas apņemšanās attiecībā uz ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma būtiskajiem elementiem un Attīstības sadarbības instrumentu, bet pēdējā laikā vairāku apņemšanos sakarā ir notikuši arī nozīmīgi regresīvi pavērsieni.

               (3)

               Lēmumā 2007/641/EK paredzēto pasākumu piemērošanas termiņš beidzas 2010. gada 1. oktobrī. Minētā lēmuma spēkā esība ir jāpagarina, un atbilstīgo pasākumu saturs būtu attiecīgi tehniski jāatjaunina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2007/641/EK ar šo groza šādi.

               1.

               Lēmuma 3. pantā otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
               “Tas ir spēkā līdz 2011. gada 31. martam. To regulāri pārskata vismaz reizi sešos mēnešos.”

               2.

               Pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.

         2. pants
   Vēstuli šā lēmuma pielikumā adresē Fidži Republikai.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2010. gada 27. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. PEETERS

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

      (3)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

      (4)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

      (5)  OV L 260, 5.10.2007., 15. lpp.

      (6)  OV L 262, 6.10.2009., 43. lpp.

      (7)  OV L 89, 9.4.2010., 7. lpp.

      PIELIKUMS

         VĒSTULES PROJEKTS

      Fidži Republikas prezidentam
      Viņa Ekselencei Ratu Epeli NAILATIKAU

      Suva
      Fidži Republika
      Ekselence!
      Eiropas Savienība (ES) piešķir lielu nozīmi ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 9. panta un Attīstības sadarbības instrumenta 3. panta noteikumiem. ĀKK un ES partnerattiecības ir balstītas uz cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošanu un tiesiskumu, kas ir ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma būtiskie elementi un ir mūsu attiecību pamatā.
      ES Padome 2006. gada 11. decembrī nosodīja militāro apvērsumu Fidži.
      Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu un ņemot vērā to, ka 2006. gada 5. decembra militārais apvērsums ir tā 9. pantā uzskaitīto būtisko elementu neievērošana, ES aicināja Fidži Republiku uz apspriedēm, lai, kā paredzēts ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā, rūpīgi izanalizētu situāciju un nepieciešamības gadījumā veiktu pasākumus tās labošanai.
      Minēto apspriežu oficiālā daļa sākās Briselē 2007. gada 18. aprīlī. ES bija gandarīta, ka tajā laikā pagaidu valdība apstiprināja vairākas svarīgas apņemšanās attiecībā uz cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, demokrātijas principu ievērošanu un tiesiskumu, kā tas atzīmēts turpmāk, un ierosināja pozitīvus pasākumus attiecībā uz to īstenošanu.
      Diemžēl kopš tā laika ir bijuši vairāki regresīvi notikumi, jo īpaši 2009. gada aprīlī, kas nozīmē, ka Fidži tādējādi nav izpildījusi vairākas apņemšanās. Tas īpaši attiecas uz Konstitūcijas atcelšanu, ļoti lielo kavēšanos ar parlamenta vēlēšanu organizēšanu un uz cilvēktiesību pārkāpumiem. Lai gan apņemšanos īstenošana ir ievērojami aizkavējusies, šo apņemšanos lielākā daļa ir ārkārtīgi svarīgas Fidži pašreizējā situācijā, tāpēc pievienotas šai vēstulei. Tā kā Fidži ir vienpusēji nolēmusi nepildīt vairākas svarīgas apņemšanās, tā ir zaudējusi attīstības līdzekļus.
      Tomēr partnerattiecību garā, kas ir ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma stūrakmens, ES pauž savu gatavību sākt jaunas oficiālas apspriedes, tiklīdz ir pamatotas izredzes šādu apspriežu pozitīvam noslēgumam. Pagaidu premjerministrs 2009. gada 1. jūlijā iesniedza reformu un demokrātiskas valsts iekārtas atjaunošanas plānu. ES ir gatava sākt dialogu par šo plānu un apsvērt, vai tas var kalpot par pamatu jaunām apspriedēm. Tādējādi ES ir nolēmusi pagarināt esošos atbilstīgos pasākumus pret Fidži, lai radītu iespējas jaunām apspriedēm. Lai gan daži no atbilstīgajiem pasākumiem tagad ir novecojuši, ir secināts, ka tā vietā, lai atjauninātu tos vienpusēji, ES dod priekšroku papildus izpētīt iespējas jaunām apspriedēm ar Fidži. Tādējādi ir īpaši svarīgi, lai pagaidu valdība apņemas risināt plašu vietējo politisko dialogu un nodrošināt elastību attiecībā uz plāna termiņu. Lai gan ES savā nostājā vadās un vienmēr vadīsies pēc ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma būtiskajiem elementiem un tā pamatprincipiem, īpaši attiecībā uz dialoga nozīmīgo lomu un savstarpēju saistību izpildi, tiek uzsvērts, ka no ES puses nav iepriekšēju secinājumu par turpmāko apspriežu iznākumu.
      Ja jauno apspriežu rezultātā būs panāktas būtiskas Fidži apņemšanās, ES apņemas veikt šo atbilstīgo pasākumu drīzu, pozitīvu pārskatīšanu. Un otrādi, ja situācija Fidži neuzlabojas, tad Fidži arī turpmāk zaudēs attīstības līdzekļus. Tas nozīmē, ka progresa novērtējums par atgriešanos pie konstitucionālas valsts iekārtas būs galvenais faktors, kas ietekmēs ES pēc lēmumiem par papildu pasākumiem attiecībā uz Cukura protokola valstīm un 10. Eiropas attīstības fonda (EAF) Valsts indikatīvo programmu attiecībā uz Fidži.
      ES aicina Fidži līdz jauno apspriežu sākšanai turpināt uzlaboto politisko dialogu un padarīt to intensīvāku.
      Atbilstīgie pasākumi ir šādi:

                  —

                  var turpināt humāno palīdzību un tiešu atbalstu pilsoniskai sabiedrībai,

                  —

                  var turpināt notiekošos sadarbības pasākumus, jo īpaši saskaņā ar 8. un 9. EAF,

                  —

                  var īstenot sadarbības pasākumus, kas palīdzētu atjaunot demokrātiju un uzlabot pārvaldību, izņemot ļoti ārkārtējos apstākļos,

                  —

                  var veikt 2006. gadā paredzēto cukura reformas papildu pasākumu īstenošanu. Finansēšanas nolīgumu Fidži tehniskā līmenī parakstīja 2007. gada 19. jūnijā. Tiek atzīmēts, ka finansēšanas nolīgumā ietverta atlikšanas klauzula,

                  —

                  var veikt daudzgadu indikatīvās programmas sagatavošanu un iespējamo parakstīšanu 2011.–2013. gadam paredzētiem cukura reformas papildu pasākumiem,

                  —

                  10. EAF paredzētā Valsts stratēģijas dokumenta un Valsts indikatīvās programmas noformēšana, parakstīšana tehniskajā līmenī un īstenošana ar indikatīvu finanšu dotāciju, kā arī motivēšanas finansējuma iespējamā piešķiršana līdz 25 % apjomā no šīs summas būs atkarīga no tā, kā tiks īstenotas apņemšanās attiecībā uz cilvēktiesībām un tiesiskumu, īpaši tas, vai pagaidu valdība atbalsta Konstitūciju, vai tiek pilnībā ievērota tiesu iestāžu neatkarība, vai pēc iespējas drīz atceļ Valsts ārkārtējā stāvokļa noteikumus, ko atkārtoti ieviesa 2007. gada 6. septembrī, vai visi iespējamie cilvēktiesību pārkāpumi tiek izmeklēti vai izskatīti atbilstīgi Fidži tiesību aktos noteiktajām dažādajām procedūrām un tajos paredzētajās instancēs un vai pagaidu valdība dara visu iespējamo, lai novērstu drošības aģentūru paziņojumus iebiedēšanas nolūkā,

                  —

                  piešķīrums cukura nozarei 2007. gadā bija nulle,

                  —

                  piešķīrums cukura nozarei 2008. gadā bija atkarīgs no vēlēšanu ticamas un savlaicīgas sagatavošanas pierādījumiem saskaņā ar saskaņoto apņemšanos, jo īpaši attiecībā uz tautas skaitīšanu, vēlēšanu iecirkņu atkārtotu noteikšanu un vēlēšanu reformu saskaņā ar Konstitūciju, kā arī no tādu pasākumu veikšanas, kas nodrošina vēlēšanu biroja funkcionēšanu, tostarp vēlēšanu uzrauga iecelšanu līdz 2007. gada 30. septembrim saskaņā ar Konstitūciju. Piešķīrums cukura nozarei par 2008. gadu tika zaudēts 2009. gada 31. decembrī,

                  —

                  2009. gada piešķīrums cukura nozarei tika atcelts 2009. gada maijā, jo pagaidu valdība nolēma aizkavēt vispārējo vēlēšanu rīkošanu līdz 2014. gada septembrim,

                  —

                  2010. gada piešķīrums tika atcelts līdz 2010. gada 1. maijam, jo demokrātijas procesa turpināšanā nebija nekāda progresa; tomēr, ņemot vērā kritisko situāciju cukura nozarē, Komisija daļu no piešķīruma rezervēja tiešai palīdzībai, ko centrāli pārvaldītu ES delegācija Suvā un kas netiktu virzīta caur valdību, lai to sniegtu iedzīvotājiem, kuri ir tiešā veidā atkarīgi no cukura ražošanas, tādējādi cenšoties mazināt negatīvās sociālās sekas. Šāda atbalsta sniegšana būtu jāapstiprina ES likumdevējām iestādēm un budžeta lēmējiestādēm,

                  —

                  iespējams apsvērt papildu atbalstu galveno apņemšanos sagatavošanai un īstenošanai, jo īpaši – lai atbalstītu vēlēšanu sagatavošanu un/vai norisi, un šāds papildu atbalsts varētu pārsniegt šajā vēstulē aprakstīto,

                  —

                  netiek ietekmēta reģionālā sadarbība un Fidži dalība tajā,

                  —

                  sadarbība ar Eiropas Investīciju banku un Uzņēmumu attīstības centru var turpināties atkarībā no apņemšanos savlaicīgas izpildes.

            Turpmākā apņemšanos uzraudzība notiks, ņemot vērā apņemšanās, kas uzskaitītas šīs vēstules pielikumā attiecībā uz regulāru dialogu, sadarbību ar misijām un ziņojumu sniegšanu.
      Turklāt ES sagaida, ka, īstenojot Ievērojamu cilvēku grupas ieteikumus, kuriem foruma ārlietu ministri piekrituši savā sanāksmē Vanuatu 2007. gada 16. martā, Fidži pilnībā sadarbosies ar Klusā okeāna salu forumu.
      ES turpinās cieši sekot situācijai Fidži. Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 8. pantu ar Fidži notiks pastiprināts politiskais dialogs, lai nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu, demokrātijas atjaunošanu un tiesiskuma ievērošanu, līdz abas puses secinās, ka pastiprinātais dialogs ir kalpojis šim mērķim.
      Ja pagaidu valdības apņemšanos īstenošana palēninās, tiek pārtraukta vai apdraudēta, ES saglabā tiesības pielāgot atbilstīgos pasākumus.
      ES uzsver, ka Fidži privilēģijas sadarbībā ar ES ir atkarīgas no ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma būtisko elementu un Attīstības sadarbības instrumentā minēto vērtību ievērošanas. Lai pārliecinātu ES, ka pagaidu valdība ir pilnībā gatava īstenot apņemšanās, ir svarīgi panākt drīzu un būtisku progresu saskaņoto apņemšanos izpildē.
      Ar cieņu

         Briselē,

               Komisijas vārdā

            …

               Padomes vārdā

            …

         PIELIKUMA PIELIKUMS

            AR FIDŽI REPUBLIKU SASKAŅOTĀS APŅEMŠANĀS

         A.   Demokrātijas principu ievērošana

         Apņemšanās Nr. 1
         Brīvas un taisnīgas parlamenta vēlēšanas notiek 24 mēnešu laikā no 2007. gada 1. marta atbilstīgi konstatējumiem novērtējumā, kas ir jāveic neatkarīgiem revidentiem, kurus iecēlis Klusā okeāna salu foruma sekretariāts. Vēlēšanu sagatavošana un norise tiks kopīgi uzraudzīta, pielāgota un pārskatīta pēc vajadzības, pamatojoties uz savstarpēji saskaņotiem kritērijiem. Tas jo īpaši nozīmē, ka:

                     —

                     līdz 2007. gada 30. jūnijam pagaidu valdība pieņems grafiku, kurā norādīti datumi dažādo pasākumu pabeigšanai, kuri ir jāveic, lai sagatavotos jaunajām parlamenta vēlēšanām,

                     —

                     grafikā nosaka tautas skaitīšanas laiku, vēlēšanu iecirkņu atkārtotu noteikšanu un vēlēšanu reformu,

                     —

                     vēlēšanu iecirkņu noteikšanu un vēlēšanu reformu veiks saskaņā ar Konstitūciju,

                     —

                     tiks veikti pasākumi, lai nodrošinātu vēlēšanu biroja funkcionēšanu, tostarp vēlēšanu uzrauga iecelšanu līdz 2007. gada 30. septembrim saskaņā ar Konstitūciju,

                     —

                     viceprezidenta iecelšana tiks veikta saskaņā ar Konstitūciju.

               Apņemšanās Nr. 2
         Pagaidu valdība, pieņemot galvenās likumdošanas, finanšu un citas politikas iniciatīvas un izmaiņas, ņems vērā apspriedes ar pilsonisko sabiedrību un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām.
         B.   Tiesiskums

         Apņemšanās Nr. 1
         Pagaidu valdība darīs visu iespējamo, lai novērstu drošības aģentūru paziņojumus iebiedēšanas nolūkā.
         Apņemšanās Nr. 2
         Pagaidu valdība atbalsta 1997. gada Konstitūciju un garantē konstitucionālu iestāžu, piemēram, Fidži Cilvēktiesību komisijas, Valsts dienesta komisijas un Konstitucionālo iestāžu komisijas, normālu un neatkarīgu funkcionēšanu. Tiks saglabāta Lielās virsaišu padomes būtiska neatkarība un funkcionēšana.
         Apņemšanās Nr. 3
         Tiek pilnībā ievērota tiesu iestāžu neatkarība, tās var brīvi darboties, un visas attiecīgās personas ievēro to nolēmumus, jo īpaši:

                     —

                     pagaidu valdība apņemas līdz 2007. gada 15. jūlijam iecelt tribunālu saskaņā ar Konstitūcijas 138. panta 3. punktu,

                     —

                     tiesnešu iecelšanu un/vai atlaišanu turpmāk veic, stingri ievērojot konstitucionālos noteikumus un procedūras noteikumus,

                     —

                     karaspēks, policija un pagaidu valdība nekādā veidā neiejauksies tiesu darbībā, tostarp pilnībā respektēs advokatūru.

               Apņemšanās Nr. 4
         Visi kriminālprocesi saistībā ar korupciju notiek ar atbilstīgu tiesas kanālu starpniecību, un jebkuras citas iestādes, kuras tiktu izveidotas, lai izmeklētu iespējamus korupcijas gadījumus, darbosies saskaņā ar Konstitūciju.
         C.   Cilvēktiesības un pamatbrīvības

         Apņemšanās Nr. 1
         Pagaidu valdība veiks visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu visu iespējamo cilvēktiesību pārkāpumu izmeklēšanu vai izskatīšanu atbilstīgi Fidži tiesību aktos noteiktajām dažādajām procedūrām un tajos paredzētajās instancēs.
         Apņemšanās Nr. 2
         Ja nepastāvēs draudi valsts drošībai, sabiedriskai kārtībai un drošībai, pagaidu valdība 2007. gada maijā atcels Valsts ārkārtējā stāvokļa noteikumus.
         Apņemšanās Nr. 3
         Pagaidu valdība ir apņēmusies nodrošināt, lai Fidži Cilvēktiesību komisija funkcionētu pilnīgi neatkarīgi un saskaņā ar Konstitūciju.
         Apņemšanās Nr. 4
         Tiek pilnībā ievērota izpausmes brīvība un plašsaziņas līdzekļu brīvība visos tās veidos, kā paredzēts Konstitūcijā.
         D.   Turpmākie pasākumi attiecībā uz apņemšanos

         Apņemšanās Nr. 1
         Pagaidu valdība apņemas uzturēt regulāru dialogu, lai varētu pārbaudīt panākto progresu, un nodrošina ES un EK iestādēm/pārstāvjiem pilnīgu piekļuvi informācijai par visiem jautājumiem attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātijas un tiesiskuma atjaunošanu Fidži miermīlīgā ceļā.
         Apņemšanās Nr. 2
         Pagaidu valdība pilnībā sadarbojas ar jebkuru ES un EK misiju progresa novērtēšanai un uzraudzībai.
         Apņemšanās Nr. 3
         Pagaidu valdība, sākot no 2007. gada 30. jūnija, reizi trijos mēnešos nosūta progresa ziņojumus par Kotonū nolīguma būtiskajiem elementiem un apņemšanos.
         Tiek atzīmēts, ka konkrētus jautājumus var efektīvi risināt tikai ar pragmatisku pieeju, kas atzīst faktisko situāciju un ir vērsta uz nākotni.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/860 (2015. gada 26. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli

text:
               3.6.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 136/5

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/860
   (2015. gada 26. maijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 115. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2013. gada 14. maijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Šveices Konfederāciju, lai grozītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli (1), nolūkā saskaņot minēto nolīgumu ar jaunākajām norisēm pasaules līmenī, proti, vienošanos veicināt automātisku informācijas apmaiņu kā starptautisku standartu.

               (2)

               Sarunu rezultātā izstrādātais grozījumu protokola teksts pienācīgi atspoguļo Padomes izdotās sarunu norādes, jo tas saskaņo nolīgumu ar jaunākajām norisēm starptautiskā līmenī attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu, proti, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) izstrādāto finanšu konta informācijas nodokļu jomā automātiskas apmaiņas globālo standartu. Savienība, tās dalībvalstis un Šveices Konfederācija aktīvi piedalījās ESAO darbā. Nolīguma teksts, kas grozīts ar grozījumu protokolu, ir juridiskais pamats globālā standarta īstenošanai Savienības un Šveices Konfederācijas attiecībās.

               (3)

               Tādēļ grozījumu protokols būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo pilnvaro Savienības vārdā parakstīt grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli, ņemot vērā minētā grozījumu protokola noslēgšanu (2).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt grozījumu protokolu Savienības vārdā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 26. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  OV L 385, 29.12.2004., 30. lpp.

      (2)  Grozījumu protokola teksts tiks publicēts kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: 2012/605/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2012. gada 10. maijs ) par ARTEMIS kopuzņēmuma kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu

text:
               17.10.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 286/312

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2012. gada 10. maijs)
   par ARTEMIS kopuzņēmuma kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu
   (2012/605/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā ARTEMIS kopuzņēmuma 2010. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par ARTEMIS kopuzņēmuma 2010. finanšu gada pārskatiem, ar Kopuzņēmuma atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra ieteikumu (06086/2012 – C7-0050/2012),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 74/2008, ar ko izveido ARTEMIS kopuzņēmumu, lai īstenotu kopīgu tehnoloģiju ierosmi iegulto datorsistēmu jomā (3), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0109/2012),

               1.

               apstiprina ARTEMIS kopuzņēmuma kontu slēgšanu attiecībā uz 2010. finanšu gadu;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt ARTEMIS kopuzņēmuma izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 368, 16.12.2011., 1. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 30, 4.2.2008., 52. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: 2014/835/ES: Padomes Lēmums ( 2014. gada 27. novembris ), lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par nodošanas procedūru starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un Islandi un Norvēģiju

text:
               28.11.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 343/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 27. novembris),
   lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par nodošanas procedūru starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un Islandi un Norvēģiju

      (2014/835/ES)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Padome 2001. gada 10. jūlijā pilnvaroja prezidentvalsti, kurai palīdz Komisija, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 24. un 38. pantu, risināt sarunas par Nolīgumu ar Norvēģiju un Islandi par tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Šo pilnvarojumu grozīja ar Padomes 2002. gada 19. decembra lēmumu. Prezidentvalsts, kurai palīdz Komisija, risināja sarunas par nolīgumu par nodošanas procedūru starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un Islandi un Norvēģiju.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2006/697/EK (2) Nolīgums starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par nodošanas procedūru starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un Islandi un Norvēģiju (turpmāk “nolīgums”) tika parakstīts 2006. gada 28. jūnijā, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               (3)

               Nolīgums vēl nav noslēgts. Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas Līgums, procedūras, kas nolūkā noslēgt nolīgumu jāievēro Savienībai, ir noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību 218. pantā.

               (4)

               Nolīgums būtu jāapstiprina.

               (5)

               Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās dalībvalstis ir paziņojušas, ka tās vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (6)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par nodošanas procedūru starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un Islandi un Norvēģiju (3).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā veikt nolīguma 38. panta 1. punktā paredzēto paziņošanu, lai nolīgums kļūtu saistošs Savienībai (4).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2014. gada 27. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A. GIACOMELLI

      (1)  OV C 51 E, 22.2.2013., 170. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 2006/697/EK (2006. gada 27. jūnijs), lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par nodošanas procedūru starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un Islandi un Norvēģiju (OV L 292, 21.10.2006., 1. lpp.).

      (3)  OV L 292, 21.10.2006., 2. lpp.

      (4)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2014/315/Euratom: Padomes Lēmums ( 2013. gada 22. oktobris ), ar ko apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               4.6.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 165/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 22. oktobris),
   ar ko apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

      (2014/315/Euratom)

   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2012. gada 24. septembrī pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar Melnkalni nolūkā noslēgt Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”).

               (2)

               Minētās sarunas tika veiksmīgi noslēgtas, parafējot protokolu 2013. gada 16. maijā.

               (3)

               Attiecībā uz Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē esošiem jautājumiem būtu jāapstiprina, ka Komisija noslēdz protokolu.

               (4)

               Protokola parakstīšanai un noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra attiecībā uz jautājumiem, kas ir Savienības un tās dalībvalstu kompetencē,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo apstiprina, ka Eiropas Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz Protokolu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.
   Protokola teksts ir pievienots lēmumam par tā parakstīšanu.

      Luksemburgā, 2013. gada 22. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. LINKEVIČIUS