title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/448 (2021. gada 12. marts), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
                  15.3.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 87/35

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2021/448
         (2021. gada 12. marts),
         ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Lēmumu 2014/145/KĀDP (1).

                     (2)

                     Padome 2020. gada 10. septembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/1269 (2), ar ko Lēmumā 2014/145/KĀDP paredzētie pasākumi tika atjaunoti vēl uz sešiem mēnešiem.

                     (3)

                     Ievērojot to, ka joprojām tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, Lēmums 2014/145/KĀDP būtu jāatjauno vēl uz sešiem mēnešiem.

                     (4)

                     Padome ir pārskatījusi katru iekļaušanu sarakstā, kas ir izklāstīta Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā, un nolēma grozīt informāciju par 14 personām un 13 vienībām.

                     (5)

                     Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/145/KĀDP,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu 2014/145/KĀDP groza šādi:

                        1)

                        lēmuma 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
                        “Šo lēmumu piemēro līdz 2021. gada 15. septembrim.”;

                        2)

                        pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Briselē, 2021. gada 12. martā

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A. P. ZACARIAS

            (1)  Padomes Lēmums 2014/145/KĀDP (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.).

            (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/1269 (2020. gada 10. septembris), ar kuru groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (OV L 298, 11.9.2020., 23. lpp.).

            PIELIKUMS
            Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā ierakstus par turpmāk uzskaitītajām personām un vienībām aizstāj ar šādiem ierakstiem:

                        Personas

                                       Vārds, uzvārds

                                       Identifikācijas informācija

                                       Pamatojums

                                       Sarakstā iekļaušanas datums

                                       “5.

                                       Aleksei Mikhailovich CHALIY (Алексей Михайлович ЧАЛЫЙ) Oleksiy Mykhaylovych CHALYY (Олексiй Михайлович ЧАЛИЙ)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 13.6.1961.
                                       Dzimšanas vieta: Moscow, Krievijas Federācija, vai Sevastopol, Ukraina

                                          Chaliy2014. gada 23. februārī ar “tautas aklamāciju” kļuva par “Sevastopoles tautas mēru” un pieņēma šo “balsojumu”. Viņš izvērsa aktīvu kampaņu par to, lai pēc 2014. gada 16. marta referenduma Sevastopole kļūtu par atsevišķu vienību Krievijas Federācijas sastāvā. Viņš bija viens no 2014. gada 18. marta“līguma par Krimas pievienošanos Krievijas Federācijai” parakstītājiem. Viņš bija Sevastopoles “gubernatora” pienākumu izpildītājs no 2014. gada 1. līdz 14. aprīlim un ir bijušais “ievēlētais” Sevastopoles pilsētas “Likumdevēju asamblejas” priekšsēdētājs. Bijušais Sevastopoles pilsētas “Likumdevēju asamblejas” loceklis (līdz 2019. gada septembrim).
                                       Joprojām aktīvi atbalsta separātistu darbības vai politiku.
                                       Par savu līdzdalību aneksijas procesā viņš ir apbalvots ar Krievijas valsts ordeņa “Par nopelniem tēvzemes labā” I pakāpi.

                                          Smart Electric Networks LLC (OOO “Разумные электрические сети”) ģenerālmenedžeris.

                                       17.3.2014.

                                       12.

                                       Nikolai Ivanovich RYZHKOV (Николай Иванович РЫЖКОВ)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 28.9.1929.
                                       Dzimšanas vieta: Dyleevka, Donetsk region, Ukrainas PSR, tagad Ukraina

                                       Krievijas Federācijas Federācijas padomes Federālo jautājumu, reģionālās politikas un ziemeļu jautājumu komitejas loceklis.
                                       2014. gada 1. martāRyzhkov Federācijas padomē publiski pauda atbalstu Krievijas spēku izvietošanai Ukrainā.
                                       Par savu līdzdalību aneksijas procesā 2014. gadā viņš ir apbalvots ar Krievijas valsts ordeņa “Par nopelniem tēvzemes labā” I pakāpi.

                                       17.3.2014.

                                       28.

                                       Valery Vladimirovich KULIKOV (Валерий Владимирович КУЛИКОВ)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 1.9.1956.
                                       Dzimšanas vieta: Zaporozhye Ukrainas PSR, tagad Ukraina

                                       Bijušais Melnās jūras flotes komandiera vietnieks, kontradmirālis.
                                       Atbildīgs par to Krievijas spēku komandēšanu, kas okupējuši Ukrainas suverēno teritoriju.
                                       2017. gada 26. septembrī ar Krievijas Federācijas prezidenta dekrētu viņu atbrīvoja no šā amata un militārā dienesta.
                                       Bijušais Krievijas Federācijas Federācijas padomes loceklis; padomē viņš pārstāvēja anektēto Sevastopoles pilsētu. Pašlaik viņš ir Sevastopoles pilsētas “Likumdevēju asamblejas” deputāts.

                                       21.3.2014.

                                       34.

                                       Dmitry Nikolayevich KOZAK (Дмитрий Николаевич КОЗАК)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 7.11.1958.
                                       Dzimšanas vieta: Bandurovo, Kirovograd region, Ukrainas PSR, tagad Ukraina
                                       Valstspiederība: Krievijas

                                       Bijušais premjerministra vietnieks. Atbildīgs par anektētās “Krimas Autonomās Republikas” integrēšanas Krievijas Federācijā pārraudzību. Krievijas Federācijas prezidenta administrācijas personāla vadītāja vietnieks. Viņš ir prezidenta īpašais sūtnis jautājumos, kas saistīti ar konfliktu pārvarēšanu Ukrainā.

                                       29.4.2014.

                                       35.

                                       Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV (Олег Евгеньевич БЕЛАВЕНЦЕВ)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 15.9.1949.
                                       Dzimšanas vieta: Moscow vai Ostrov, Pskov region, Krievijas Federācija

                                       Bijušais Krievijas Federācijas prezidenta pilnvarotais pārstāvis tā dēvētajā “Krimas Federālajā apgabalā”, atbildīgs par Krievijas valsts vadītāja konstitucionālo prerogatīvu īstenošanu anektētās “Krimas Autonomās Republikas” teritorijā. Bijušais Krievijas Drošības padomes nepastāvīgais loceklis.
                                       Bijušais Krievijas Federācijas prezidenta pilnvarotais pārstāvis Ziemeļkaukāza Federālajā apgabalā (līdz 2018. gada jūnijam).
                                       Joprojām aktīvi atbalsta separātistu darbības vai politiku. Kopš 2020. gada oktobra Nikaragvas goda konsuls Krimā.

                                       29.4.2014.

                                       51.

                                       Vladimir Nikolaevich PLIGIN (Владимир Николаевич ПЛИГИН)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 19.5.1960.
                                       Dzimšanas vieta: Ignatovo, Vologodsk Oblast, PSRS (tagad Krievijas Federācija)

                                       Bijušais Valsts Domes loceklis un bijušais Domes Konstitucionālo tiesību komitejas priekšsēdētājs. Atbildīgs par to tiesību aktu pieņemšanas veicināšanu, kas saistīti ar Krievijas Federācijas īstenoto Krimas un Sevastopoles aneksiju.
                                       Bijušais partijas “Vienotā Krievija” Augstākās padomes loceklis. Domes runaspersonas Volodin padomnieks. Pašlaik Krievijas Zinātņu akadēmijas Valsts un tiesību institūta pētnieks.

                                       12.5.2014.

                                       62.

                                       Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич БОРОДАЙ)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 25.7.1972.
                                       Dzimšanas vieta: Moscow, Krievijas Federācija

                                       Bijušais tā sauktais “Doņeckas Tautas Republikas premjerministrs” un šajā statusā atbildīgs par tā sauktās “Doņeckas Tautas Republikas valdības” separātistu “valdības” darbībām (piem., 2014. gada 8. jūlijā paziņoja: “Mūsu militārie spēki veic īpašu operāciju pret Ukrainas “fašistiem””), parakstījis saprašanās memorandu par “Jaunkrievijas Savienību” (“Novorossiya union”). Joprojām aktīvi atbalsta separātistu darbības vai politiku; vada “Donbasa brīvprātīgo savienību” (“Union of Donbas volunteers”).
                                       Donbasa brīvprātīgo savienības valdes priekšsēdētājs. Aktīvi iesaistīts “brīvprātīgo”, kas nosūtīti karot Donbasā, rekrutēšanā un apmācībā.

                                       12.7.2014.

                                       79.

                                       Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV (Михаил Владимирович ДЕГТЯРËВ)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 10.7.1981.
                                       Dzimšanas vieta: Kuibyshev (Samara), Krievijas Federācija

                                       Bijušais Valsts Domes loceklis.
                                       Kā Domes loceklis viņš paziņoja par neatzītās, tā sauktās “Doņeckas Tautas Republikas”“de facto vēstniecības” atklāšanu Maskavā, viņa darbības veicina to, ka tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.
                                       Bijušais Krievijas Valsts Domes Fiziskās audzināšanas, sporta un jaunatnes lietu komitejas priekšsēdētājs.
                                       Kopš 2020. gada 20. jūlijaKhabarovsk Krai gubernatora pienākumu izpildītājs.

                                       25.7.2014.

                                       95.

                                       Nikolay Terentievich SHAMALOV (Николай Терентьевич ШАМАЛОВ)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 24.1.1950.
                                       Dzimšanas vieta: Moscow, Krievijas Federācija

                                          Shamalov kungs ir prezidenta Putina ilggadējs paziņa. Viņš ir viens no dibinātājiem tā sauktajā Ozero Dacha kooperatīvā, kas apvieno prezidentam Putinam pietuvinātu ietekmīgu personu grupu.
                                       Viņš gūst labumu no saiknēm ar Krievijas lēmumu pieņēmējiem. Viņš ir Bank Rossiya otrais lielākais akciju turētājs; 2013. gadā viņam piederēja 10 % minētās bankas, ko uzskata par Krievijas Federācijas augstāko amatpersonu personīgo banku. Kopš Krimas nelikumīgās aneksijas Bank Rossiya ir atvērusi filiāles Krimā un Sevastopolē, tādējādi konsolidējot to integrāciju Krievijas Federācijā.
                                       Turklāt Bank Rossiya pieder nozīmīga daļa National Media Group, kas savukārt kontrolē televīzijas kanālus, kuri aktīvi atbalsta Krievijas valdības īstenoto Ukrainas destabilizācijas politiku.

                                       30.7.2014.

                                       108.

                                       Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (Владимир Абдуалиевич ВАСИЛЬЕВ)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 11.8.1949.
                                       Dzimšanas vieta: Klin, Moscow region, Krievijas Federācija

                                       Bijušais Valsts Domes runaspersonas vietnieks. 2014. gada 20. marta balsojumā atbalstīja projektu federālajam konstitucionālajam likumam “par “Krimas Republikas” uzņemšanu Krievijas Federācijā un jaunu Krievijas Federācijas subjektu – “Krimas Republikas” un federālās nozīmes pilsētas Sevastopoles – izveidi”.
                                       Bijušais Dagestānas Republikas vadītājs.

                                       12.9.2014.

                                       119.

                                       Alexander Mikhailovich BABAKOV (Aлександр Михайлович БАБАКОВ)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 8.2.1963.
                                       Dzimšanas vieta: Chisinau, Moldāvijas PSR (tagad Moldovas Republika)

                                       Bijušais Valsts Domes loceklis. Bijušais Valsts Domes deputāts, Valsts Domes Krievijas Federācijas Militāri rūpnieciskā kompleksa attīstības tiesību aktu komisijas priekšsēdētājs. Prominents partijas “Vienotā Krievija” biedrs un uzņēmējs, kas veicis lielas investīcijas Ukrainā un Krimā.
                                       2014. gada 20. marta balsojumā atbalstīja projektu federālajam konstitucionālajam likumam “par “Krimas Republikas” uzņemšanu Krievijas Federācijā un jaunu Krievijas Federācijas subjektu – “Krimas Republikas” un federālās nozīmes pilsētas Sevastopoles – izveidi”.
                                       Pašlaik Krievijas Federācijas Federācijas Padomes loceklis. Ārlietu komitejas loceklis.

                                       12.9.2014.

                                       120.

                                       Sergey Yurievich KOZYAKOV (Сергей Юрьевич КОЗЬЯКОВ) Serhiy Yuriyovych KOZYAKOV (Сергiй Юрiйович КОЗЬЯКОВ)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 29.9.1982. vai 23.9.1982.

                                       Savā agrākajā amatā – kā tā sauktais “Luhanskas Centrālās vēlēšanu komisijas vadītājs” – viņš bija atbildīgs par tā saukto “vēlēšanu” rīkošanu “Luhanskas Tautas Republikā”2014. gada 2. novembrī. Šīs “vēlēšanas” bija Ukrainas tiesību aktu pārkāpums un tādēļ nelikumīgas. No 2015. gada oktobra līdz 2017. gada decembrim viņš bija tā sauktais “Luhanskas Tautas Republikas”“tieslietu ministrs”.
                                       Uzņemoties un pildot šos pienākumus un rīkojot nelikumīgās “vēlēšanas”, viņš tādējādi ir aktīvi atbalstījis darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība, un vēl vairāk destabilizējis situāciju Ukrainā.
                                       Iekļauts Luhanskas pilsētas notāru sarakstā.
                                       Sadarbojoties ar separātistu iestādēm, joprojām atbalsta un leģitimizē separātistu politiku.

                                       29.11.2014.

                                       161.

                                       Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV (Дмитрий Владимирович ОВСЯННИКОВ)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 21.2.1977.
                                       Dzimšanas vieta: Omsk, PSRS (tagad Krievijas Federācija)

                                       Bijušais “Sevastopoles gubernators” (līdz 2019. gada jūlijam).

                                          Ovsyannikov tika ievēlēts par “Sevastopoles gubernatoru”2017. gada 10. septembra vēlēšanās, ko Krievijas Federācija rīkoja nelikumīgi anektētajā Sevastopoles pilsētā.
                                       2016. gada 28. jūlijā prezidents Putins iecēla viņu par “Sevastopoles gubernatora” pienākumu izpildītāju. Pildot šīs funkcijas, viņš ir strādājis pie nelikumīgi anektētās Krimas pussalas vēl dziļākas integrācijas Krievijas Federācijā un tādējādi ir atbildīgs par to darbību vai politikas aktīvu atbalstīšanu vai īstenošanu, ar kurām tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.
                                       2017. gadā viņš nāca klajā ar publiskiem paziņojumiem par atbalstu Krimas un Sevastopoles nelikumīgajai aneksijai un par nelikumīgā “Krimas referenduma” gadadienu. Viņš godināja veterānus no tā dēvētajām “pašaizsardzības vienībām”, kuras palīdzēja izvērst Krievijas spēkus Krimas pussalā, gatavojoties Krievijas Federācijas veiktajai nelikumīgajai aneksijai, un ierosināja, ka Sevastopolei jākļūst par Krievijas Federācijas dienvidu galvaspilsētu.
                                       Bijušais Krievijas Federācijas rūpniecības un tirdzniecības ministra vietnieks (līdz 2020. gada aprīlim).

                                       21.11.2017.

                                       190.

                                          Mikhail Vladimirovich RAZVOZHAEV (Михаил Владимирович РАЗВОЖАЕВ) Mykhailo Volodymyrovich RAZVOZHAEV (Михайло Володимирович РАЗВОЖАЄВ)

                                       Dzimums: vīrietis
                                       Dzimšanas datums: 30.12.1980.
                                       Dzimšanas vieta: Krasnoyarsk, PSRS (tagad Krievijas Federācija)

                                       Tā sauktais nelikumīgi anektētās Sevastopoles pilsētas “gubernators”. Uzņemoties un pildot šīs funkcijas, viņš ir strādājis pie nelikumīgi anektētās Sevastopoles pilsētas vēl dziļākas integrācijas Krievijas Federācijā un līdz ar to aktīvi atbalstījis darbības un īstenojis politiku, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība.

                                       28.1.2020.”

                        Vienības

                                       Nosaukums

                                       Identifikācijas informācija

                                       Pamatojums

                                       Sarakstā iekļaušanas datums

                                       “5.

                                       Tā sauktā “Novorossijas federālā valsts” (“Federal State of Novorossiya”)
                                       “Федеративное государство Новороссия”
                                       “Federativnoye Gosudarstvo Novorossiya”

                                       Mediju resursi:
                                       http://novopressa.ru/
                                       http://novorossia-tv.ru/
                                       http://novorossiia.ru/
                                       https://vk.com/novorossiatv

                                       2014. gada 24. maijā tā sauktās Doņeckas un Luhanskas “tautas republikas” parakstīja nolīgumu par neatzītās tā sauktās “Novorossijas federālās valsts” (“Federal State of Novorossiya”) izveidošanu.
                                       Tas ir pretrunā Ukrainas konstitucionālajām tiesībām un, attiecīgi, arī starptautiskajām tiesībām, tādējādi apdraudot Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                                       25.7.2014.

                                       15.

                                       “Krimas Republikas” valsts unitārs uzņēmums “Universal-Avia”

                                          Государственное унитарное предприятие Республики Крым“Универсал-Авиа”
                                       (agrākais nosaukums – valsts uzņēmums “Universal –Avia”

                                          Государственное предприятие“Универсал-Авиа”

                                          Gosudarstvenoye predpriyatiye“Universal-Avia”)

                                       Aeroflotskaya Street 5, 295021, Simferopol

                                          ул.
                                          Аэрофлотская, дом 5, 295021, г.
                                          Симферополь

                                       Tālr.: +7 (3652) 502-300; +7 (918) 699-1020
                                       unavia_2014@mail.ru
                                       https://universal-avia.ru/
                                       Reģistrācijas numurs: 1159102026742

                                       Vienības īpašumtiesības tika nodotas pretrunā Ukrainas tiesību aktiem. “Krimas Parlamenta prezidijs”2014. gada 24. martā pieņēma lēmumu “Par valsts uzņēmumu “Gosudarstvenoye predpriyatiye “Universal-Avia”” (“О Государственном предприятии “Универсал-Авиа””)” Nr. 1794-6/14, ar ko “Krimas Republikas” vārdā paziņo par valsts uzņēmumam “Universal-Avia” piederošu aktīvu apropriāciju. Tādējādi Krimas “varas iestādes” uzņēmumu ir faktiski konfiscējušas. Pārreģistrēts 2015. gada 15. janvārī kā State Unitary Enterprise of the “Republic of Crimea”“Universal-Avia” (Государственное унитарное предприятие Республики Крым “Универсал-Авиа”). Dibinātājs: “Krimas Republikas” Transporta ministrija (Министерство транспорта Республики Крым).

                                       25.7.2014.

                                       16.

                                       Krievijas Federācijas prezidenta administrācijas federāls valsts budžeta uzņēmums “Sanatorium “Nizhnyaya Oreanda”” (agrākais nosaukums – Resort “Nizhnyaya Oreanda” Санаторий “Нижняя Ореанда”)

                                       Resort “Nizhnyaya Oreanda”, 298658, Yalta, Oreanda, House 12, Ukraine

                                          Санаторий “Нижняя Ореанда”, 298658, г. Ялта, пгт.
                                          Ореанда, дом 12, Украина

                                       www.oreanda-resort.ru
                                       marketing@oreanda-resort.ru
                                       + 7 (978) 944 83 00,
                                       + 7 (978) 944 83 30
                                       Reģistrācijas numurs: 1149102054221

                                       Vienības īpašumtiesības tika nodotas pretrunā Ukrainas tiesību aktiem. “Krimas parlamenta prezidijs”2014. gada 21. martā pieņēma lēmumu “Par sanatoriju un kūrortu asociācijas izveides jautājumiem” Nr. 1767-6/14, ar ko “Krimas Republikas” vārdā paziņo par sanatorijai “Nizhnyaya Oreanda” piederošu aktīvu apropriāciju. Tādējādi Krimas “varas iestādes” uzņēmumu ir faktiski konfiscējušas.
                                       Pārreģistrēts 2014. gada 9. oktobrī kā Krievijas Federācijas prezidenta administrācijas federāls valsts budžeta uzņēmums “Sanatorium Nizhnyaya Oreanda” (Федеральное государственное бюджетное учреждение “Санаторий “Нижняя Ореанда” Управления делами Президента Российской Федерации”). Dibinātājs: Krievijas Federācijas prezidenta administrācija (Управление делами Президента Российской Федерации).

                                       25.7.2014.

                                       18.

                                       Akciju sabiedrība “Production-Agrarian Union “Massandra””

                                       Aкционерное общество “Производственно-аграрное объединение “Массандра””
                                       (agrākais nosaukums – “Krimas Republikas” valsts unitārs uzņēmums “Production-Agrarian Union “Massandra””

                                       Государственное унитарное предприятие Республики Крым “Производственно-аграрное объединение “Массандра””

                                          298650, Crimea, Yalta, Massandra, str.
                                          Vinodela Egorova 9.

                                          298650, Крым, г.
                                          Ялта, пгт.
                                          Массандра, ул.
                                          Винодела Егорова, д. 9
                                       Tīmekļa vietne:http://massandra.su
                                       + 7 978 936 75 04
                                       + 7 3654 23 31 96
                                       + 7 3654 26 16 83
                                       Reģistrācijas numurs: 1149102026985

                                       Vienības īpašumtiesības tika nodotas pretrunā Ukrainas tiesību aktiem. 2014. gada 9. aprīlī“Krimas Parlamenta prezidijs” pieņēma lēmumu Nr. 1991-6/14 “Par grozījumiem “Krimas Republikas” Valsts padomes 2014. gada 26. marta rezolūcijā Nr. 1836-6/14 “Par “Krimas Republikas” teritorijā izvietoto agroindustriālā kompleksa uzņēmumu, iestāžu un organizāciju īpašuma nacionalizāciju”, ar ko “Krimas Republikas” vārdā paziņo par valsts koncerna “National Association of producers “Massandra”” piederošu aktīvu apropriāciju. Tādējādi Krimas “varas iestādes” uzņēmumu ir faktiski konfiscējušas.
                                       Pārreģistrēts 2014. gada 1. augustā kā Krievijas Federācijas prezidenta administrācijas federāls valsts budžeta uzņēmums “Proizvodstvenno agrarnoye obyedinenye “Massandra”” (Федеральное государственное унитарное предприятие “Производственно-аграрное объединение “Массандра” Управления делами Президента Российской Федерации”). Dibinātājs: Krievijas Federācijas prezidenta administrācija (Управление делами Президента Российской Федерации).

                                       25.7.2014.

                                       Federāls Krievijas Federācijas prezidenta administrācijas valsts budžeta uzņēmums “Production-Agrarian Union “Massandra””

                                       Федеральное государственное унитарное предприятие “Производственно-аграрное объединение “Массандра” Управления делами Президента Российской Федерации”
                                       Valsts koncerns “National Association of producers “Massandra””

                                       Pārreģistrēts 2019. gada 1. aprīlī kā “Krimas Republikas” valsts unitārs uzņēmums “Production-Agrarian Union “Massandra””. Pārreģistrēts 2020. gada 1. oktobrī kā akciju sabiedrība “Production-Agrarian Union “Massandra””.

                                       Национальное производственно аграрное объединение “Массандра”
                                       Nacionalnoye proizvodstvenno agrarnoye obyedinenye “Massandra”)

                                       22.

                                          DOBROLET jeb DOBROLYOT

                                       ДОБРОЛЕТ/ДОБРОЛЁТ

                                       Aviosabiedrības kods QD

                                       International Highway, House 31, building 1, 141411 Moscow

                                          141411, г.
                                          Москва, Международное ш., дом 31, строение 1

                                       Tīmekļa vietne:https://aviakompaniya.com/dobrolet/
                                       www.pobeda.aero

                                          Dobrolet bija Krievijas valsts aviosabiedrības meitasuzņēmums. Kopš Krimas nelikumīgās aneksijas Dobrolet ekskluzīvi veica lidojumus starp Maskavu un Simferopoli. Tādējādi tas veicināja nelikumīgi anektētās “Krimas Autonomās Republikas” integrāciju Krievijas Federācijā un grāva Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti.

                                       30.7.2014.

                                       23.

                                       Valsts akciju sabiedrība “Russian National Commercial Bank”
                                       (Публичное акционерное общество“Российский национальный коммерческий банк”)

                                       295000, Simferopol, Naberezhnaja str named after 60th anniversary of USSR, 34

                                          295000, Симферополь, ул.
                                          Набережная имени 60–летия СССР, д. 34
                                       Tīmekļa vietne:http://www.rncb.ru
                                       Reģistrācijas numurs: 1027700381290

                                       Pēc Krimas nelikumīgās aneksijas Russian National Commercial Bank (RNCB) pilnībā nonāca tā sauktās “Krimas republikas” īpašumā. 2016. gada janvārī tā nonāca Federālās valsts īpašuma pārvaldības aģentūras īpašumā, kura pazīstama arī ar nosaukumu “Rosimushchestvo” (Федеральное агентство по управлению государственным имуществом (Росимущество)).
                                       Tā ir kļuvusi par dominējošo tirgus dalībnieku, lai gan pirms aneksijas tā Krimā nebija pārstāvēta. Nopērkot vai pārņemot to banku filiāles, kuras pārtrauc savu darbību Krimā, RNCB materiāli un finansiāli atbalstīja Krievijas valdības darbības, ar ko Krimu integrē Krievijas Federācijā, tādējādi graujot Ukrainas teritoriālo integritāti.
                                       2020. gada 29. janvārī Krievijas Centrālā banka (“Russian Central Bank”) nolēma ar RNCB līdzdalību reorganizēt Sevastapoles Jūras banku (“Sevastopol Marine Bank”). Banka piedalījās divos lielos infrastruktūras projektos Krimā – tā finansē jauna lidostas termināļa kompleksa būvniecību Simferopolē un elektrostaciju būvniecību (Balaklavskaya termoelektrostacija un Tavricheskaya termoelektrostacija).

                                       30.7.2014.

                                       25.

                                       Miers Luhanskas reģionam (Peace to Luhansk Region) (Mir Luganschine) Мир Луганщине

                                       https://mir-lug.info/
                                       Adrese: Karl Marx Street 7, Luhansk, Ukraine

                                          улица Карла Маркса, 7, г.
                                          Луганск, Украина

                                       info@mir-lug.info

                                       Publiska “organizācija”, kas izvirzīja kandidātus tā dēvētās “Luhanskas Tautas Republikas” tā dēvētajām 2014. gada 2. novembra un 2018. gada 11. novembra“vēlēšanām”. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums un tādēļ nelikumīgas. Kopš 2018. gada 17. februāra organizācijas priekšsēdētājs ir Leonid PASECHNIK, un tādējādi organizācija ir saistīta ar personu, kuru Padome ir iekļāvusi sarakstā.
                                       Oficiāli piedaloties nelikumīgajās “vēlēšanās”, tā tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                                       29.11.2014.

                                       28.

                                       Luhanskas ekonomikas savienība (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz)
                                       Луганский экономический союз

                                       Oficiāla informācija:
                                       https://nslnr.su/about/obshchestvennye-organizatsii/337/
                                       https://vk.com/public97306393

                                       “Sociāla organizācija”, kas izvirzīja kandidātus tā dēvētās “Luhanskas Tautas Republikas” nelikumīgajām tā dēvētajām 2014. gada 2. novembra un 2018. gada 11. novembra“vēlēšanām”. 2014. gadā izvirzīja Oleg AKIMOV par kandidātu tā dēvētās “Luhanskas Tautas Republikas”“vadītāja” amatam un 2018. gadā – par tā dēvētās “Luhanskas Tautas Republikas Tautas padomes” locekli. Šīs “vēlēšanas” ir Ukrainas tiesību aktu pārkāpums un tādēļ nelikumīgas. “Luganskiy Economicheskiy Soyuz” vadībā pašlaik ir Zinaida NADION, kas ir “LTR Tautas padomes” deputāte.
                                       Oficiāli piedaloties nelikumīgajās “vēlēšanās”, tā tādējādi ir aktīvi atbalstījusi darbības un politiku, ar ko tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kas turpina destabilizēt situāciju Ukrainā.

                                       29.11.2014.

                                       33.

                                       Brigāde “Prizrak” (Prizrak brigade)
                                       Бригада “Призрак”

                                       Adrese: District 50 Year of the USSR, 18;
                                          c. of Kirovsk

                                       https://vk.com/battalionprizrak
                                       http://prizrak.info/
                                       mail@prizrak.info
                                       + 38 (072) 199-86-39

                                       Bruņota separātistu grupa, kas ir aktīvi atbalstījusi darbības, ar kurām tiek grauta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība un kuras vēl vairāk destabilizē situāciju Ukrainā.
                                       “Luhanskas Tautas Republikas” tā sauktā “2. armijas korpusa” daļa.
                                       Dēvēta arī par 14. motorizēto šāvēju bataljonu (14th Motorized Rifle Battalion).

                                       16.2.2015.

                                       42.

                                       AO “Institute Giprostroymost – Saint-Petersburg”
                                       АО Институт Гипростроймост – Санкт-Петербург

                                       Adrese: 7 Yablochkova street, St. Petersburg, 197198 Russia
                                       Tīmekļa vietne:http://gpsm.ru
                                       E-pasts:office@gpsm.ru
                                       Tālr.: (812) 498-08-14
                                       Valsts reģistrācijas numurs: 1037828021660
                                       Nodokļu reģistrācijas numurs: 7826717210

                                          AO “Institute Giprostroymost – Saint-Petersburg” ir piedalījies Kerčas tilta būvniecībā, izstrādājot tilta konstrukciju, kas Krieviju savieno ar nelikumīgi anektēto Krimas pussalu. Tādējādi tas atbalsta nelikumīgi anektētās Krimas pussalas konsolidāciju ar Krievijas Federāciju, kas savukārt vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                                       31.7.2018.

                                       43.

                                       PJSC Mostotrest
                                       ПАО Мостотрест

                                       Adrese: 6 Barklaya street, Bld. 5 Moscow, 121087 Russia
                                       www.mostotrest.ru
                                       info@mostro.ru
                                       Tālr.: (495)6697999
                                       Valsts reģistrācijas numurs: 1027739167246
                                       Nodokļu reģistrācijas numurs: 7701045732

                                          PJSC Mostotrest, izmantojot savus valsts līgumus par tilta uzturēšanu un par tilta dzelzceļa daļas apkalpošanu, ir aktīvi piedalījies Kerčas tilta būvniecībā, ar kura palīdzību Krievija tiek savienota ar nelikumīgi anektēto Krimas pussalu. Turklāt vienība ir tādas fiziskas personas (Arkady Rotenberg) īpašumā, kura jau ir iekļauta sarakstā par tās darbībām, kas grauj Ukrainas suverenitāti (persona Nr. 92 šajā pielikumā). Tādējādi uzņēmums atbalsta nelikumīgi anektētās Krimas pussalas konsolidāciju ar Krievijas Federāciju, kas savukārt vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                                       31.7.2018.

                                       44.

                                       JSC Zaliv Shipyard
                                       Судостроительный завод “Залив”

                                       Adrese: 4 Tankistov street, 298310 Kerch, Crimea
                                       Tīmekļa vietne:http://zalivkerch.com
                                       Valsts reģistrācijas numurs: 1149102028602
                                       Tālr.: +7(36561)33055
                                       Nodokļu reģistrācijas numurs: 9111001119

                                          JSC Zaliv Shipyard ir aktīvi piedalījies jaunās dzelzceļa līnijas būvniecībā, kura ved uz Kerčas tiltu, kas Krieviju savieno ar nelikumīgi anektēto Krimas pussalu. Tādējādi tas atbalsta nelikumīgi anektētās Krimas pussalas konsolidāciju ar Krievijas Federāciju, kas savukārt vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                                       31.7.2018.

                                       45.

                                       Akciju sabiedrība “STROYGAZMONTAZH”
                                       STROYGAZMONTAZH Corporation (SGM Group)
                                       ООО Стройгазмонтаж
                                       (груп СГМ)

                                       Adrese: Prospect Vernadskogo 53, Moscow, 119415 Russia
                                       Tīmekļa vietne: www.ooosgm.com
                                       info@ooosgm.ru
                                       Valsts reģistrācijas numurs: 1077762942212
                                       Nodokļu reģistrācijas numurs: 7729588440

                                          INN: 9729299794

                                          PSRN: 1207700324941, KPP 772901001.

                                          Stroygazmontazh Corporation (SGM Group), izmantojot savu valsts līgumu par tilta būvi, ir aktīvi piedalījies Kerčas tilta būvniecībā, ar kura palīdzību Krievija tiek savienota ar nelikumīgi anektēto Krimas pussalu. Tādējādi uzņēmums atbalsta nelikumīgi anektētās Krimas pussalas konsolidāciju ar Krievijas Federāciju, kas savukārt vēl vairāk grauj Ukrainas teritoriālo integritāti, suverenitāti un neatkarību.

                                       31.7.2018.”


title: Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2021/661 (2021. gada 20. aprīlis), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2021/87 (ATALANTA/3/2021)

text:
                  23.4.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 140/12

         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2021/661
         (2021. gada 20. aprīlis),
         ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2021/87 (ATALANTA/3/2021)
         POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,
         ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas (1) un atturēt no šādiem nodarījumiem un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,
         tā kā:

                     (1)

                     Ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par ES operācijas komandiera Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES operācijas komandieris”) iecelšanu.

                     (2)

                     PDK 2021. gada 26. janvārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2021/87 (2), ar ko kontradmirālis Eugenio DÍAZ DEL RÍO no 2021. gada 19. februāra tika iecelts par ES operācijas komandieri.

                     (3)

                     Spānijas militārās iestādes ir ierosinājušas, ka kontradmirāli Eugenio DÍAZ DEL RÍO ES operācijas komandiera amatā nomaina viceadmirālis José M. NÚŇEZ TORRENTE.

                     (4)

                     ES Militārā komiteja 2021. gada 25. martā atbalstīja viceadmirāļa José M. NÚŇEZ TORRENTE kandidatūru ES operācijas komandiera amatam no 2021. gada 21. aprīļa.

                     (5)

                     Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2021/87 būtu jāatceļ.

                     (6)

                     Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo viceadmirāli José M. NÚŇEZ TORRENTE no 2021. gada 21. aprīļa ieceļ par ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem.

            2. pants
            Ar šo atceļ Lēmumu (KĀDP) 2021/87.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
            To piemēro no 2021. gada 21. aprīļa.

            Briselē , 2021. gada 20. aprīlī

                  Politikas un drošības komitejas vārdā –

                  priekšsēdētāja

               S. FROM-EMMESBERGER

            (1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

            (2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2021/87 (2021. gada 26. janvāris), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2019/1613 (ATALANTA/1/2021) (OV L 30, 28.1.2021., 4. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2021/671 (2021. gada 20. aprīlis) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā rakstiskā procedūrā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībniekiem attiecībā uz lēmuma palielināt oficiālo atbalstu eksporta kredītiem vietējo izmaksu veidā pieņemšanu

text:
                  26.4.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 141/19

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/671
         (2021. gada 20. aprīlis)
         par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā rakstiskā procedūrā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībniekiem attiecībā uz lēmuma palielināt oficiālo atbalstu eksporta kredītiem vietējo izmaksu veidā pieņemšanu
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
         ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
         tā kā:

                     (1)

                     Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011 (1) Savienībā ir piemērojamas pamatnostādnes, ko ietver Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“Vienošanās”).

                     (2)

                     Vienošanās dalībnieku sanāksmē tās 145. sesijas laikā, kas norisinājās 2020. gada 17. novembrī, tika panākta vienošanās rakstiskā procedūrā pieņemt lēmumu grozīt Vienošanos, lai palielinātu oficiālo atbalstu eksporta kredītiem vietējo izmaksu veidā.

                     (3)

                     Paredzētajam lēmumam palielināt oficiālo atbalstu vietējām izmaksām būtu jāpielāgo Vienošanās noteikumi par vietējo izmaksu atbalstu dominējošajiem tirdzniecības un ražošanas modeļiem. Globālās vērtību ķēdes ir mainījušas eksportētāju lēmumus par piegādes avotiem, un lielākā daļa eksportētāju tagad iepērk piegādes no vairākām valstīm un arvien lielākā mērā pircēja atrašanās vietā. Lai Savienības eksportētājiem piedāvātu lielāku elastību un ļautu īstenot optimālas piegādes avotu stratēģijas, oficiālā atbalsta vietējām izmaksām maksimālā robežvērtība būtu jāpalielina no 30 % līdz 40 % no eksporta līguma vērtības valstīs ar augstiem ienākumiem un no 30 % līdz 50 % no eksporta līguma vērtības valstīs ar vidējiem un zemiem ienākumiem.

                     (4)

                     Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumu, kas Vienošanās dalībniekiem jāpieņem rakstiskā procedūrā, jo paredzētais lēmums var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1233/2011 2. pantu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskā procedūrā attiecībā uz lēmuma palielināt oficiālo atbalstu eksporta kredītiem vietējo izmaksu veidā pieņemšanu, pamatā ir Savienības priekšlikums (2).

            2. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2021. gada 20. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A. P. ZACARIAS

            (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).

            (2)  Skatīt dokumentu ST 7202/21 http://register.consilium.europa.eu.


title: Padomes Lēmums (2021. gada 13. aprīlis), ar ko ieceļ Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļus un locekļu aizstājējus no Itālijas 2021/C 149 I/01

text:
                  27.4.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  CI 149/1

         PADOMES LĒMUMS
         (2021. gada 13. aprīlis),
         ar ko ieceļ Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļus un locekļu aizstājējus no Itālijas
         (2021/C 149 I/01)
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
         ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 492/2011 (2011. gada 5. aprīlis) par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā (1) un jo īpaši tās 23. un 24. pantu,
         ņemot vērā kandidātu sarakstu, ko Padomei iesniegusi Itālijas valdība,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome ar 2020. gada 21. septembra lēmumu (2) iecēla Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļus un locekļu aizstājējus uz laikposmu no 2020. gada 25. septembra līdz 2022. gada 24. septembrim.

                     (2)

                     Itālijas valdība ir izvirzījusi kandidatūras, lai aizpildītu vairākas amata vietas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Ar šo par Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļiem un locekļu aizstājējiem uz laikposmu, kas beidzas 2022. gada 24. septembrī, ieceļ šādas personas:

                        I.

                        VALDĪBU PĀRSTĀVJI

                                    Valsts

                                    Locekļi

                                    Locekļu aizstājēji

                                    Itālija

                                       Maria Concetta CORINTO kundze

                                       Marco Maria Carlo COVIELLO kungs

                                       Carmen FERRAJOLO kundze

                        II.

                        ARODBIEDRĪBU PĀRSTĀVJI

                                    Valsts

                                    Locekļi

                                    Locekļu aizstājēji

                                    Itālija

                                       Ilaria Arianna FONTANIN kundze

                                       Emanuele GALOSSI kungs

                                       Antonella PIRASTU kundze

                        III.

                        DARBA DEVĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI

                                    Valsts

                                    Locekļi

                                    Locekļu aizstājēji

                                    Itālija

                                       Paola ASTORRI kundze

                                       Fabio ANTONILLI kungs

                                       Roberta DIONISI kundze

            2. pants
            Vēl neizvirzītos locekļus un locekļu aizstājējus Padome iecels vēlāk.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

            Briselē, 2021. gada 13. aprīlī.

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               A. P. ZACARIAS

            (1)  OV L 141, 27.5.2011., 1. lpp.

            (2)  Padomes Lēmums (2020. gada 21. septembris), ar ko ieceļ Darba ņēmēju pārvietošanās brīvības padomdevējas komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV C 315 I, 23.9.2020., 5. lpp.).


                  17.8.2021

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  C 331/12

         P9_TA(2020)0019
         Pilnvaru pārbaude
         Eiropas Parlamenta 2020. gada 30. janvāra lēmums par pilnvaru pārbaudi (2019/2180(REG))
         (2021/C 331/03)

            Eiropas Parlaments,

                     —

                     ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 1. punktu un 14. panta 2. un 3. punktu,

                     —

                     ņemot vērā 1976. gada 20. septembra Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, kas pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (1) un grozīts un pārnumurēts ar Padomes 2002. gada 25. jūnija un 2002. gada 23. septembra Lēmumu 2002/772/EK, Euratom (2),

                     —

                     ņemot vērā 2005. gada 28. septembra Lēmumu 2005/684/EK, Euratom, ar ko pieņem Eiropas Parlamenta deputātu nolikumu (3), un jo īpaši tā 2. panta 1. punktu un 3. panta 1. punktu,

                     —

                     ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Direktīvu 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (4), kas grozīta ar Padomes 2012. gada 20. decembra Direktīvu 2013/1/ES (5),

                     —

                     ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 28. jūnija Lēmumu 2013/312/ES, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu (6), un Eiropadomes 2018. gada 28. jūnija Lēmumu (ES) 2018/937, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu (7),

                     —

                     ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2005. gada 7. jūlija, 2009. gada 30. aprīļa un 2019. gada 19. decembra spriedumus (8),

                     —

                     ņemot vērā dalībvalstu kompetento iestāžu oficiālos paziņojumus par Eiropas Parlamenta vēlēšanu rezultātiem,

                     —

                     ņemot vērā Spānijas Junta Electoral Central2019. gada 13. jūnija lēmumu, ar ko izsludināti Eiropas Parlamenta 2019. gada 26. maija vēlēšanās ievēlētie kandidāti un kas publicēts Boletín Oficial del Estado2019. gada 14. jūnijā (9),

                     —

                     ņemot vērā Reglamenta 3., 4. un 11. pantu un I pielikumu,

                     —

                     ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0015/2020),

                     A.

                     tā kā saskaņā ar 1976. gada 20. septembra akta 12. pantu Eiropas Parlaments pārbauda Eiropas Parlamenta deputātu pilnvaras un šajā nolūkā tas ņem vērā dalībvalstu oficiāli izziņotos rezultātus un izšķir visas domstarpības, kas varētu rasties 1976. gada akta noteikumu piemērošanas rezultātā, izņemot tādas domstarpības, kas rodas 1976. gada aktā norādīto valsts noteikumu piemērošanas rezultātā;

                     B.

                     tā kā visas dalībvalstis Parlamentam ir darījušas zināmus ievēlēto deputātu kandidātu vārdus saskaņā ar Reglamenta 3. panta 1. punktu, bet ne visi vārdi ir paziņoti;

                     C.

                     tā kā saskaņā ar Eiropadomes 2013. gada 28. jūnija Lēmuma 2013/312/ES 3. pantu un Eiropadomes 2018. gada 28. jūnija Lēmuma (ES) 2018/937 3. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta deputātu skaits, kas noteikts Spānijai, pašlaik ir 54, taču Spānijas kompetento iestāžu paziņojumā norādīts tikai 51 vārds; tā kā uz Eiropas Savienības Tiesas judikatūras (10) pamata un saskaņā ar 1976. gada 20. septembra akta 12. pantu Parlaments ievēlēto deputātu sarakstu izveides vajadzībām ņem vērā Junta Electoral Central2019. gada 13. jūnija lēmumu, ar ko izsludināti 2019. gada 26. maija vēlēšanās Parlamentā ievēlētie kandidāti un kas publicēts Boletín Oficial del Estado2019. gada 14. jūnijā; tā kā tāpēc no Spānijas ievelēto Eiropas Parlamenta deputātu skaits ir bijis 54;

                     D.

                     tā kā dalībvalstīs saskaņā ar valsts tiesību aktiem var tikt izskatīti iebildumi par dažu Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu un šo procedūru rezultātā attiecīgo deputātu ievēlēšana varētu tikt anulēta;

                     E.

                     tā kā daļa dalībvalstu ir novēloti nosūtījušas vai vēl nemaz nav nosūtījušas iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā, kā prasīts Reglamenta 3. panta 3. punktā;

                     F.

                     tā kā saskaņā ar Reglamenta 3. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisko deklarāciju par to, ka viņš neieņem ar deputāta pienākumu pildīšanu nesavienojamu amatu, un rakstisko finansiālo interešu deklarāciju, ko prasa Reglamenta 3. pants un I pielikums;

                     G.

                     tā kā 1976. gada akta 7. panta 1. un 2. punktā ir skaidri norādīti amati, kas nav savienojami ar Eiropas Parlamenta deputāta statusu;

                     H.

                     tā kā saskaņā ar Reglamenta 11. pantu un I pielikumu katram Eiropas Parlamenta deputātam ir detalizēti jādeklarē: (a) sava profesionālā darbība iepriekšējo triju gadu laikā, pirms viņš sācis pildīt pienākumus Parlamentā, kā arī šajā pašā laikposmā viņa līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs; (b) alga, kuru viņš saņem, pildot pilnvaras citā parlamentā; (c) jebkura cita regulāra algota darbība, kas tiek veikta vienlaikus ar deputāta pienākumiem, gan algota darbinieka, gan pašnodarbinātas personas statusā; (d) līdzdalība uzņēmumu, nevalstisko organizāciju, asociāciju un jebkādu citu juridiski dibinātu struktūru padomēs vai valdēs vai arī jebkāda cita darbība, ko deputāts veic ārpus Parlamenta par atalgojumu vai bez tā; (e) jebkāda gadījuma rakstura algota darbība ārpus Parlamenta, ja kalendārajā gadā kopējais atalgojums par visām deputāta gadījuma rakstura darbībām ārpus Parlamenta pārsniedz 5000 EUR; (f) līdzdalība uzņēmumā vai partnerībā, ja ir iespējama ietekme uz rīcībpolitiku vai ja šī līdzdalība deputātam ļauj būtiski ietekmēt attiecīgās struktūras darījumus; (g) jebkāda finansiāla palīdzība vai palīdzība, kas sniegta, nodrošinot darbiniekus vai materiālos līdzekļus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešām personām saistībā ar savu politisko darbību, un šīs trešās personas ir jānorāda; (h) jebkādas citas finansiālas intereses, kas varētu ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu. Attiecībā uz katru no šiem punktiem deputātam attiecīgā gadījumā jānorāda, vai tas ir atalgots vai ne, un attiecībā uz a), c), d), e) un f) punktu deputātam arī jānorāda kāda no attiecīgajām ienākumu kategorijām; tā kā iesniegtā informācija tiek publicēta Parlamenta tīmekļa vietnē;

                     I.

                     tā kā no Apvienotās Karalistes ievēlēto deputātu mandāts ir atkarīgs no tās dalības Eiropas Savienībā; tā kā Eiropadomes 2018. gada 28. jūnija Lēmuma (ES) 2018/937 3. panta 2. punkta trešās daļas dēļ un saskaņā ar to šo Eiropas Parlamenta deputātu mandāts automātiski beigsies, ja un kad stāsies spēkā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības;

                     J.

                     tā kā saskaņā ar dažiem Eiropadomes Lēmuma (ES) 2018/937 noteikumiem Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības neatbrīvos vietas saskaņā ar 1976. gada akta 13. pantu un Reglamenta 4. pantu un tāpēc no Apvienotās Karalistes ievēlēto deputātu mandāts beigsies automātiski un Eiropas Parlamentam tā beigšanās nebūs jāizziņo;

                     K.

                     tā kā Eiropadomes Lēmums (ES) 2018/937 nosaka, kāds Apvienotās Karalistes izstāšanās gadījumā būs Eiropas Parlamenta deputātu skaits pa dalībvalstīm pēc tam, kad izstāšanās būs stājusies spēkā, un saskaņā ar to dažām dalībvalstīm būs jāaizpilda papildu vietas sakarā ar vietu skaita sadalījumu atbilstoši minētā lēmuma pirmajam un otrajam punktam;

                     L.

                     tā kā dažas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus, kas paredz nosacījumus par tādu vēlēšanu rīkošanu, kurās tiek izmantoti transnacionāli saraksti;

                     M.

                     tā kā dažu dalībvalstu valstspiederīgajiem, kas jau noteiktu laiku dzīvo citā valstī, viņu izcelsmes dalībvalsts var liegt tiesības balsot (balsstiesību atņemšana); tā kā dažos gadījumos tas var nozīmēt arī kandidēšanas tiesību atņemšanu,

                     1.

                     atzīst par derīgiem šā lēmuma pielikumā uzskaitīto Eiropas Parlamenta deputātu mandātus, ņemot vērā iespējamos dalībvalstu kompetento iestāžu lēmumus par vēlēšanu rezultātu apstrīdēšanu;

                     2.

                     vēlreiz aicina dalībvalstu kompetentās iestādes ne tikai nekavējoties paziņot Eiropas Parlamentam visu ievēlēto kandidātu vārdus, bet arī nosūtīt iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā, kā arī mudina dalībvalstis, kas attiecīgos paziņojumus vēl nav nosūtījušas, to bez kavēšanās izdarīt;

                     3.

                     aicina dalībvalstu kompetentās iestādes bez kavēšanās pabeigt to ziņā nodoto iespējamo strīdu izskatīšanu un informēt Parlamentu par rezultātiem; aicina pārredzami izvērtēt Eiropas Parlamenta vēlēšanu norisi;

                     4.

                     apstiprina, ka no Apvienotās Karalistes ievēlēto deputātu mandāts automātiski izbeigsies, ja un kad stāsies spēkā Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības;

                     5.

                     sagaida, ka šādā gadījumā dalībvalstu kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās nosūtīs attiecīgos paziņojumus, lai būtu iespējams aizpildīt papildu vietas;

                     6.

                     uzskata, ka balsstiesību atņemšana var iedarboties atturoši pret iedzīvotājiem, kas vēlas izmantot tiesības brīvi pārvietoties ES (LESD 20. panta 2. punkta a) apakšpunkts), un nelabvēlīgi skar tos, kuri šīs tiesības ir izmantojuši; uzskata, ka balsstiesību atņemšana ir pretrunā vispārēju vēlēšanu tiesību principam (LES 14. panta 3. punkts un 1976. gada akta 1. panta 3. punkts); turklāt pauž bažas situācijām, kurās tāpēc, ka nav pietiekami skaidras procedūras, tostarp attiecībā uz balsošanas sarakstiem, tiek prasīta fiziska klātbūtne vai ir grūti iegūt balsstiesību izmantošanai vajadzīgo informāciju no dalībvalsts, tiek ierobežotas iedzīvotāju iespējas izmantot savas balsstiesības; uzskata, ka balsstiesību atņemšanu vai prasības, kas nesamērīgi kavē balsstiesību izmantošanu, nekādā gadījumā nedrīkst piemērot Eiropas Parlamenta vēlēšanām, un aicina Komisiju panākt, ka neviena dalībvalsts šādu iespēju neparedz;

                     7.

                     aicina dalībvalstis, kurās šādas problēmas radušās, vienkāršot reģistrācijas procedūras, kas saistītas ar citu dalībvalstu valstspiederīgo balsošanu un kandidēšanu Eiropas vēlēšanās, jo īpaši — likvidējot liekos administratīvos šķēršļus, lai LESD 20. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētās tiesības būtu izmantojamas; pieprasa, lai Komisija panāk, ka dalībvalstu prakse atbilst ES tiesību aktiem;

                     8.

                     uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Komisijai, kā arī dalībvalstu kompetentajām iestādēm un parlamentiem.

            (1)  OV L 278, 8.10.1976., 1. lpp.

            (2)  OV L 283, 21.10.2002., 1. lpp.

            (3)  OV L 262, 7.10.2005., 1. lpp.

            (4)  OV L 329, 30.12.1993., 34. lpp.

            (5)  OV L 26, 26.1.2013., 27. lpp.

            (6)  OV L 181, 29.6.2013., 57. lpp.

            (7)  OV L 165, 2.7.2018., 1. lpp.

            (8)  Le Pen pret Parlamentu, C-208/03, EU:C:2005:429; Itālijas Republika un Donnici pret Parlamentu, C-393/07 un C-9/08, EU:C:2009:275; un Junqueras Vies, C-502/19, EU:C:2019:1115.

            (9)  Boletín Oficial del Estado, Nr. 142, 2019. gada 14. jūnijs, 62477.–62478. lpp.

            (10)  Junqueras Vies, C-502/19, EU:C:2019:1115.

               PIELIKUMS. To Eiropas Parlamenta deputātu saraksts, kuru mandāts ir atzīts par derīgu

            (2019. gada 2. jūlijs)

               Beļģija (21 deputāts)

            ANNEMANS Gerolf
            ARENA Maria
            ARIMONT Pascal
            BOTENGA Marc
            BOURGEOIS Geert
            BRICMONT Saskia
            CHASTEL Olivier
            DE MAN Filip
            DE SUTTER Petra
            FRANSSEN Cindy
            KANKO Assita
            LAMBERTS Philippe
            LUTGEN Benoît
            PEETERS Kris
            RIES Frédérique
            TARABELLA Marc
            VAN BREMPT Kathleen
            VAN OVERTVELDT Johan
            VANDENDRIESSCHE Tom
            VAUTMANS Hilde
            VERHOFSTADT Guy
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Bulgārija (17 deputāti)

            ADEMOV Asim
            ALEXANDROV YORDANOV Alexander
            ALIEVA-VELI Atidzhe
            DZHAMBAZKI Angel
            HRISTOV Ivo
            KANEV Radan
            KOVATCHEV Andrey
            KYUCHYUK Ilhan
            MAYDELL Eva
            MIHAYLOVA Iskra
            NOVAKOV Andrey
            PENKOVA Tsvetelina
            RADEV Emil
            SLABAKOV Andrey
            STANISHEV Sergei
            VITANOV Petar
            YONCHEVA Elena
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Čehija (21 deputāts)

            BLAŠKO Hynek
            CHARANZOVÁ Dita
            DAVID Ivan
            DLABAJOVÁ Martina
            GREGOROVÁ Markéta
            HLAVÁČEK Martin
            KNOTEK Ondřej
            KOLAJA Marcel
            KONEČNÁ Kateřina
            KOVAŘÍK Ondřej
            MAXOVÁ Radka
            NIEDERMAYER Luděk
            PEKSA Mikuláš
            POLČÁK Stanislav
            POSPÍŠIL Jiří
            ŠOJDROVÁ Michaela
            TOŠENOVSKÝ Evžen
            VONDRA Alexandr
            VRECIONOVÁ Veronika
            ZAHRADIL Jan
            ZDECHOVSKÝ Tomáš
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Dānija (13 deputāti)

            AUKEN Margrete
            CHRISTENSEN Asger
            FUGLSANG Niels
            GADE Søren
            KOFOD Peter
            LØKKEGAARD Morten
            MELCHIOR Karen
            PETER-HANSEN Kira Marie
            PETERSEN Morten
            SCHALDEMOSE Christel
            VILLUMSEN Nikolaj
            VIND Marianne (*1)

            WEISS Pernille
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Vācija (96 deputāti)

            ANDERSON Christine
            ANDRESEN Rasmus
            BARLEY Katarina
            BECK Gunnar
            BEER Nicola
            BENTELE Hildegard
            BERG Lars Patrick
            BERGER Stefan
            BISCHOFF Gabriele
            BLOSS Michael
            BOESELAGER Damian
            BREYER Patrick
            BUCHHEIT Markus
            BUCHNER Klaus
            BULLMAN Udo
            BURKHARDT Delara
            BUSCHMANN Martin
            BÜTIKOFER Reinhard
            CASPARY Daniel
            CAVAZZINI Anna
            DEMIREL Özlem
            DEPARNAY-GRUNENBERG Anna
            DOLESCHAL Christian
            DÜPONT Lena
            EHLER Christian
            ERNST Cornelia
            EROGLU Engin
            ERTUG Ismail
            FERBER Markus
            FEST Nicolaus
            FRANZ Romeo
            FREUND Daniel
            GAHLER Michael
            GEBHARDT Evelyne
            GEESE Alexandra
            GEIER Jens
            GEUKING Helmut
            GIEGOLD Sven
            GIESEKE Jens
            GLÜCK Andreas
            HAHN Henrike
            HAHN Svenja
            HÄUSLING Martin
            HERBST Niclas
            HERZBERGER-FOFANA Pierrette
            HOHLMEIER Monika
            JAHR Peter
            KAMMEREVERT Petra
            KELLER Ska
            KÖRNER Moritz
            KÖSTER Dietmar
            KRAH Maximilian
            KREHL Constanze
            KUHS Joachim
            LAGODINSKY Sergey
            LANGE Bernd
            LANGENSIEPEN Katrin
            LIESE Peter
            LIMMER Sylvia
            LINS Norbert
            MARQUARDT Erik
            McALLISTER David
            MEUTHEN Jörg
            MICHELS Martina
            MORTLER Marlene
            MÜLLER Ulrike
            NEUMANN Hannah
            NEUSER Norbert
            NIEBLER Angelika
            NIENASS Niklas
            NOICHL Maria
            OETJEN Jan-Christoph
            PAULUS Jutta
            PIEPER Markus
            RADTKE Dennis
            REIL Guido
            REINTKE Terry
            SCHIRDEWAN Martin
            SCHNEIDER Christine
            SCHOLZ Helmut
            SCHULZE Sven
            SCHUSTER Joachim
            SCHWAB Andreas
            SEEKATZ Ralf
            SEMSROTT Nico
            SIMON Sven
            SIPPEL Birgit
            SONNEBORN Martin
            VERHEYEN Sabine
            VON CRAMON-TAUBADEL Viola
            VOSS Axel
            WALSMANN Marion
            WEBER Manfred
            WIELAND Rainer
            WÖLKEN Tiemo
            ZIMNIOK Bernhard
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Igaunija (6 deputāti)

            ANSIP Andrus
            KALJURAND Marina
            MADISON Jaak
            MIKSER Sven
            PAET Urmas
            TOOM Yana
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Īrija (11 deputāti)

            CARTHY Matt
            CUFFE Ciarán
            DALY Clare
            FITZGERALD Frances
            FLANAGAN Luke Ming
            KELLEHER Billy
            KELLY Seán
            McGUINNESS Mairead
            O’SULLIVAN Grace
            WALLACE Mick
            WALSH Maria
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Grieķija (21 deputāts)

            ANDROULAKIS Nikos
            ARVANITIS Konstantinos
            ASIMAKOPOULOU Anna-Michelle
            FRAGKOS Emmanouil (*2)

            GEORGOULIS Alexis
            KAILI Eva
            KEFALOGIANNIS Manolis
            KOKKALIS Petros
            KONSTANTINOU Athanasios
            KOULOGLOU Stelios
            KOUNTOURA Elena
            KYMPOUROPOULOS Stelios
            KYRTSOS Georgios
            LAGOS Ioannis
            MEIMARAKIS Vangelis
            NIKOLAOU-ALAVANOS Lefteris
            PAPADAKIS Kostas
            PAPADIMOULIS Dimitrios
            SPYRAKI Maria
            VELOPOULOS Kyriakos (*3)

            VOZEMBERG-VRIONIDI Elissavet
            ZAGORAKIS Theodoros
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Spānija (54 deputāti)

            AGUILAR Mazaly
            AGUILERA Clara
            ARIAS ECHEVERRÍA Pablo
            BARRENA ARZA Pernando
            BAUZÁ DÍAZ José Ramón
            BENJUMEA BENJUMEA Isabel
            BILBAO BARANDICA Izaskun
            BUXADÉ VILLALBA Jorge
            CAÑAS Jordi
            del CASTILLO VERA Pilar
            DURÁ FERRANDIS Estrella (*4)

            ESTARÀS FERRAGUT Rosa
            FERNÁNDEZ Jonás
            GÁLVEZ MUÑOZ Lina
            GARCÍA DEL BLANCO Ibán
            GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL José Manuel
            GARCÍA MUÑOZ Isabel
            GARCÍA PÉREZ Iratxe
            GARDIAZABAL RUBIAL Eider
            GARICANO Luis
            GONZÁLEZ Mónica Silvana
            GONZÁLEZ CASARES Nicolás
            GONZÁLEZ PONS Esteban
            HOMS GINEL Alicia
            LÓPEZ Javi
            LÓPEZ AGUILAR Juan Fernando
            LÓPEZ GIL Leopoldo
            LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE Antonio
            LUENA César
            MAESTRE MARTÍN DE ALMAGRO Cristina
            MALDONADO LÓPEZ Adriana
            MILLÁN MON Francisco José
            MONTSERRAT Dolors
            MORENO SÁNCHEZ Javier
            NART Javier
            PAGAZAURTUNDÚA Maite
            PINEDA Manu
            REGO Sira
            RIBA I GINER Diana
            RODRÍGUEZ PALOP Eugenia
            RODRÍGUEZ-PIÑERO Inma
            RODRÍGUEZ RAMOS María Soraya
            RUIZ DEVESA Domènec
            SÁNCHEZ AMOR Nacho
            SOLÍS PÉREZ Susana
            TERTSCH Hermann
            URBÁN CRESPO Miguel
            URTASUN Ernest
            VILLANUEVA RUIZ Idoia
            ZARZALEJOS Javier
            ZOIDO ÁLVAREZ Juan Ignacio
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Francija (74 deputāti)

            ALFONSI François
            ANDRIEU Eric
            ANDROUËT Mathilde
            AUBRY Manon
            BARDELLA Jordan
            BAY Nicolas
            BEIGNEUX Aurelia
            BELLAMY François-Xavier
            BIJOUX Stéphane
            BILDE Dominique
            BITEAU Benoît
            BOMPARD Manuel
            BOYER Gilles
            BRUNA Annika
            BRUNET Sylvie
            CANFIN Pascal
            CARÊME Damien
            CHABAUD Catherine
            CHAIBI Leïla
            COLIN-OESTERLÉ Nathalie
            COLLARD Gilbert
            CORMAND David
            DANJEAN Arnaud
            DECERLE Jérémy
            DELBOS-CORFIELD Gwendoline
            DELLI Karima
            DIDIER Geoffroy
            DURAND Pascal
            EVREN Agnès
            FARRENG Laurence
            GARRAUD Jean-Paul
            GLUCKSMANN Raphaël
            GRISET Catherine
            GRUDLER Christophe
            GUETTA Bernard
            GUILLAUME Sylvie
            HAYER Valerie
            HORTEFEUX Brice
            JADOT Yannick
            JALKH Jean-François
            JAMET France
            JORON Virginie
            JUVIN Herve
            KARLESKIND Pierre
            KELLER Fabienne
            LALUCQ Aurore
            LAPORTE Hélène
            LARROUTUROU Pierre
            LEBRETON Gilles
            LECHANTEUX Julie
            LOISEAU Nathalie
            MARIANI Thierry
            MAUREL Emmanuel
            MÉLIN Joëlle
            MORANO Nadine
            OLIVIER Philippe
            OMARJEE Younous
            PELLETIER Anne-Sophie
            PIRBAKAS Maxette
            RIQUET Dominique
            RIVASI Michèle
            RIVIÈRE Jérôme
            ROOSE Caroline
            ROUGÉ André
            SANDER Anne
            SATOURI Mounir
            SÉJOURNÉ Stéphane
            TOLLERET Irène
            TOUSSAINT Marie
            TRILLET-LENOIR Véronique
            VEDRENNE Marie-Pierre
            YENBOU Salima
            YON-COURTIN Stéphanie
            ZACHAROPOULOU Chrysoula
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Horvātija (11 deputāti)

            BORZAN Biljana
            FLEGO Valter
            GLAVAK Sunčana (*5)

            KOLAKUŠIĆ Mislav
            MATIĆ Predrag Fred
            PICULA Tonino
            RESSLER Karlo
            SINČIĆ Ivan Vilibor
            SOKOL Tomislav
            ŠUICA Dubravka (*6)

            TOMAŠIĆ Ruža
            ZOVKO Željana
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Itālija (73 deputāti)

            ADINOLFI Isabella
            ADINOLFI Matteo
            BALDASSARRE Simona
            BARTOLO Pietro
            BASSO Alessandra
            BEGHIN Tiziana
            BENIFEI Brando
            BERLUSCONI Silvio
            BIZZOTTO Mara
            BONAFÈ Simona
            BONFRISCO Anna
            BORCHIA Paolo
            CALENDA Carlo
            CAMPOMENOSI Marco
            CAROPPO Andrea
            CASANOVA Massimo
            CASTALDO Fabio Massimo
            CECCARDI Susanna
            CHINNICI Caterina
            CIOCCA Angelo
            CONTE Rosanna
            CORRAO Ignazio
            COZZOLINO Andrea
            D’AMATO Rosa
            DANTI Nicola (*7)

            DA RE Gianantonio
            DE CASTRO Paolo
            DONATO Francesca
            DORFMANN Herbert
            DREOSTO Marco
            EVI Eleonora
            FERRANDINO Giuseppe
            FERRARA Laura
            FIDANZA Carlo
            FIOCCHI Pietro
            FITTO Raffaele
            FURORE Mario
            GANCIA Gianna
            GEMMA Chiara
            GIARRUSSO Dino
            GRANT Valentino
            GUALMINI Elisabetta
            GUALTIERI Roberto (*8)

            LANCINI Danilo Oscar
            LIZZI Elena
            MAJORINO Pierfrancesco
            MARTUSCIELLO Fulvio
            MILAZZO Giuseppe
            MORETTI Alessandra
            PANZA Alessandro
            PATRICIELLO Aldo
            PEDICINI Piernicola
            PICIERNO Pina
            PIGNEDOLI Sabrina
            PISAPIA Giuliano
            PROCACCINI Nicola
            REGIMENTI Luisa
            RINALDI Antonio Maria
            ROBERTI Franco
            RONDINELLI Daniela
            SALINI Massimiliano
            SARDONE Silvia
            SASSOLI David Maria
            SMERIGLIO Massimiliano
            STANCANELLI Raffaele
            TAJANI Antonio
            TARDINO Annalisa
            TINAGLI Irene
            TOIA Patrizia
            TOVAGLIERI Isabella
            VUOLO Lucia
            ZAMBELLI Stefania
            ZANNI Marco
            ZULLO Marco
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Kipra (6 deputāti)

            CHRISTOFOROU Lefteris
            FOURLAS Loukas
            GEORGIOU Giorgios
            KIZILYÜREK Niyazi
            MAVRIDES Costas
            PAPADAKIS Demetris
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Latvija (8 deputāti)

            AMERIKS Andris
            IJABS Ivars
            KALNIETE Sandra
            MELBĀRDE Dace
            UŠAKOVS Nils
            VAIDERE Inese (*9)

            ZĪLE Roberts
            ŽDANOKA Tatjana
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Lietuva (11 deputāti)

            AUŠTREVIČIUS Petras
            BLINKEVIČIŪTĖ Vilija
            JAKELIŪNAS Stasys
            JUKNEVIČIENĖ Rasa
            KUBILIUS Andrius
            MALDEIKIENĖ Aušra
            MAŽYLIS Liudas
            OLEKAS Juozas
            ROPĖ Bronis
            TOMAŠEVSKI Valdemar
            USPASKICH Viktor
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Luksemburga (6 deputāti)

            ANGEL Marc (*10)

            GOERENS Charles
            HANSEN Christophe
            METZ Tilly
            SCHMIT Nicolas (*11)

            SEMEDO Monica
            WISELER-LIMA Isabel
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Ungārija (21 deputāts)

            ARA-KOVÁCS Attila
            BOCSKOR Andrea
            CSEH Katalin
            DELI Andor
            DEUTSCH Tamás
            DOBREV Klára
            DONÁTH Anna Júlia
            GÁL Kinga
            GYÖNGYÖSI Márton
            GYŐRI Enikő
            GYÜRK András
            HIDVÉGHI Balázs
            HÖLVÉNYI György
            JÁRÓKA Lívia
            KÓSA Ádám
            MOLNÁR Csaba
            RÓNAI Sándor
            SZÁJER József
            TÓTH Edina
            TRÓCSÁNYI László
            UJHELYI István
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Malta (6 deputāti)

            AGIUS SALIBA Alex
            CASA David
            CUTAJAR Josianne
            DALLI Miriam
            METSOLA Roberta
            SANT Alfred
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Nīderlande (26 deputāti)

            AZMANI Malik
            BERENDSEN Tom
            CHAHIM Mohammed
            van DALEN Peter
            EICKHOUT Bas
            EPPINK Derk Jan
            HAZEKAMP Anja
            HUITEMA Jan
            JONGERIUS Agnes Maria
            de LANGE Esther
            LENAERS Jeroen
            MANDERS Antonius
            NAGTEGAAL Caroline
            PIRI Kati
            RAFAELA Samira
            ROOKEN Rob
            ROOS Rob
            RUISSEN Bert-Jan
            SCHREIJER-PIERIK Annie
            SCHREINEMACHER Liesje
            van SPARRENTAK Kim
            STRIK Tineke
            TANG Paul
            TAX Vera
            in ‘t VELD Sophia
            WOLTERS Lara (*12)

            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Austrija (18 deputāti)

            BERNHUBER Alexander
            EDTSTADLER Karoline (*13)

            GAMON Claudia
            HAIDER Roman
            HEIDE Hannes
            KARAS Othmar
            MANDL Lukas
            MAYER Georg
            REGNER Evelyn
            SCHIEDER Andreas
            SCHMIEDTBAUER Simone
            SIDL Günther
            THALER Barbara
            VANA Monika
            VILIMSKY Harald
            VOLLATH Bettina
            WIENER Sarah
            WINZIG Angelika
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Polija (51 deputāts)

            ADAMOWICZ Magdalena
            ARŁUKOWICZ Bartosz
            BALT Marek Paweł
            BELKA Marek
            BIEDROŃ Robert
            BIELAN Adam
            BRUDZIŃSKI Joachim Stanisław
            BUZEK Jerzy
            CIMOSZEWICZ Włodzimierz
            CZARNECKI Ryszard
            DUDA Jarosław
            FOTYGA Anna
            FRANKOWSKI Tomasz
            HALICKI Andrzej
            HETMAN Krzysztof
            HÜBNER Danuta Maria
            JAKI Patryk
            JARUBAS Adam
            JURGIEL Krzysztof
            KALINOWSKI Jarosław
            KARSKI Karol
            KEMPA Beata
            KLOC Izabela-Helena
            KOHUT Łukasz
            KOPACZ Ewa
            KOPCIŃSKA Joanna
            KRASNODĘBSKI Zdzisław
            KRUK Elżbieta
            KUŹMIUK Zbigniew
            LEGUTKO Ryszard Antoni
            LEWANDOWSKI Janusz
            LIBERADZKI Bogusław
            ŁUKACIJEWSKA Elżbieta Katarzyna
            MAZUREK Beata
            MILLER Leszek
            MOŻDŻANOWSKA Andżelika Anna
            OCHOJSKA Janina
            OLBRYCHT Jan
            PORĘBA Tomasz Piotr
            RAFALSKA Elżbieta
            RZOŃCA Bogdan
            SARYUSZ-WOLSKI Jacek
            SIKORSKI Radosław
            SPUREK Sylwia
            SZYDŁO Beata
            THUN UND HOHENSTEIN Róża
            TOBISZOWSKI Grzegorz
            WASZCZYKOWSKI Witold Jan
            WIŚNIEWSKA Jadwiga
            ZALEWSKA Anna
            ZŁOTOWSKI Kosma
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Portugāle (21 deputāts)

            AMARO Álvaro
            CARVALHAIS Isabel (*14)

            CARVALHO Maria de Graça
            CERDAS Sara
            DIONÍSIO BRADFORD André Jorge (*15)

            FERNANDES José Manuel
            FERREIRA João
            GUERREIRO Francisco
            GUSMÃO José
            LEITÃO MARQUES Maria Manuel
            MARQUES Margarida
            MARQUES Pedro
            MATIAS Marisa
            MELO Nuno
            MONTEIRO DE AGUIAR Cláudia
            PEREIRA Lídia
            PEREIRA Sandra
            PIZARRO Manuel
            RANGEL Paulo
            SANTOS Isabel
            SILVA PEREIRA Pedro
            ZORRINHO Carlos
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Rumānija (32 deputāti)

            ARMAND Clotilde
            AVRAM Carmen
            BĂSESCU Traian
            BENEA Adrian-Dragoş
            BLAGA Vasile
            BOGDAN Ioan-Rareş
            BOTOŞ Vlad-Marius
            BUDA Daniel
            BUŞOI Cristian-Silviu
            CIOLOŞ Dacian
            CIUHODARU Tudor
            CREŢU Corina
            FALCĂ Gheorghe
            GHINEA Cristian
            GRAPINI Maria
            HAVA Mircea-Gheorghe
            MANDA Claudiu
            MARINESCU Marian-Jean
            MOTREANU Dan-Ştefan
            MUREȘAN Siegfried
            NICA Dan
            NISTOR Gheorghe-Vlad (*16)

            PÎSLARU Dragoş
            PLUMB Rovana
            ŞTEFĂNUȚĂ Nicolae
            STRUGARIU Ramona
            TERHEŞ Cristian
            TOMAC Eugen
            TUDORACHE Dragoş
            TUDOSE Mihai
            VĂLEAN Adina-Ioana (*17)

            VINCZE Loránt
            WINKLER Iuliu
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Slovēnija (8 deputāti)

            BOGOVIČ Franc
            BRGLEZ Milan
            FAJON Tanja
            GROŠELJ Klemen
            JOVEVA Irena
            NOVAK Ljudmila
            TOMC Romana
            ZVER Milan
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Slovākija (13 deputāti)

            BEŇOVÁ Monika
            BILČÍK Vladimír
            ČÍŽ Miroslav
            ĎURIŠ NICHOLSONOVÁ Lucia
            HAJŠEL Robert
            HOJSÍK Martin
            JURZYKA Eugen
            POLLÁK Peter
            RADAČOVSKÝ Miroslav
            ŠIMEČKA Michal
            ŠTEFANEC Ivan
            UHRÍK Milan
            WIEZIK Michal
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Somija (13 deputāti)

            HAKKARAINEN Teuvo
            HAUTALA Heidi
            HEINÄLUOMA Eero
            HUHTASAARI Laura
            KATAINEN Elsi
            KUMPULA-NATRI Miapetra
            MODIG Silvia
            NIINISTÖ Ville
            PEKKARINEN Mauri
            PIETIKÄINEN Sirpa
            SARVAMAA Petri
            TORVALDS Nils
            VIRKKUNEN Henna
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Zviedrija (20 deputāti)

            AL-SAHLANI Abir
            BERGKVIST Erik
            BJÖRK Malin
            DANIELSSON Johan
            FEDERLEY Fredrick
            FRITZON Heléne
            GUTELAND Jytte
            HOLMGREN Pär
            INCIR Evin
            KARLSBRO Karin
            KOKALARI Arba
            KUHNKE Alice
            LEGA David
            LUNDGREN Peter
            POLFJÄRD Jessica
            SKYTTEDAL Sara
            STEGRUD Jessica
            TOBÉ Tomas
            WARBORN Jörgen
            WEIMERS Charlie
            PARLAMENTA DEPUTĀTI PĒC DALĪBVALSTS
            (2019. gada 2. jūlijs)

               Apvienotā Karaliste (73 deputāti)

            AINSLIE Scott
            ALLARD Christian
            ANDERSON Martina
            BEARDER Catherine
            BENNION Phil
            BROPHY Jane
            BULL David
            BULLOCK Jonathan
            BUNTING Judith
            CHOWNS Ellie
            CORBETT Richard
            DANCE Seb
            DAUBNEY Martin Edward
            DAVIES Chris
            DE LUCY Belinda
            DHAMIJA Dinesh
            DODDS Diane
            DOWDING Gina
            ENGLAND KERR Andrew
            EVANS Jill
            FARAGE Nigel
            FORMAN Lance
            FOX Claire
            GIBSON Barbara Ann
            GILL Nathan
            GILL Neena
            GLANCY James Alexander
            GRIFFIN Theresa
            HABIB Ben
            HANNAN Daniel
            HARRIS Lucy Elizabeth
            HEAVER Michael
            HOOK Anthony
            HORWOOD Martin
            HOWARTH John
            JONES Jackie
            JORDAN Christina Sheila
            KIRTON-DARLING Jude
            LONG Naomi
            LONGWORTH John
            LOWE Rupert
            MAGID Magid
            McINTYRE Anthea
            McLEOD Aileen
            MOBARIK Nosheena
            MOHAMMED Shaffaq
            MONTEITH Brian
            MORAES Claude
            MUMMERY June Alison
            NETHSINGHA Lucy
            NEWTON DUNN Bill
            OVERGAARD NIELSEN Henrik
            PALMER Rory
            PATTEN Matthew
            PHILLIPS Alexandra Lesley
            PHILLIPS Alexandra Louise Rosenfield
            PORRITT Luisa
            PUGH Jake
            REES-MOGG Annunziata Mary
            RITCHIE Sheila
            ROWETT Catherine
            ROWLAND Robert
            SCOTT CATO Molly
            SMITH Alyn (*18)

            STEDMAN-BRYCE Louis
            TENNANT John David Edward
            TICE Richard
            VAN ORDEN Geoffrey
            VOADEN Caroline
            VON WIESE Irina
            WARD Julie
            WELLS James
            WIDDECOMBE Ann

               DALĪBVALSTU PAZIŅOJUMI

                           BE

                        24.06.2019
                        28.06.2019

                           BG

                        06.06.2019
                        09.10.2019

                           CZ

                        18.06.2019

                           DK

                        25.06.2019

                           DE

                        26.06.2019

                           EE

                        14.06.2019

                           IE

                        06.06.2019

                           GR

                        12.06.2019
                        20.06.2019

                           ES

                        17.06.2019
                        20.06.2019

                           FR

                        13.06.2019

                           HR

                        10.06.2019

                           IT

                        21.06.2019
                        22.06.2019
                        11.10.2019

                           CY

                        28.05.2019
                        04.06.2019

                           LV

                        07.06.2019
                        14.10.2019

                           LT

                        03.06.2019

                           LU

                        20.06.2019

                           HU

                        17.06.2019
                        21.10.2019

                           MT

                        27.05.2019

                           NL

                        25.06.2019

                           AU

                        17.06.2019

                           PL

                        28.05.2019

                           PT

                        25.06.2019
                        05.11.2019

                           RO

                        21.06.2019
                        11.10.2019

                           SL

                        19.06.2019
                        16.10.2019

                           SK

                        30.05.2019
                        14.10.2019

                           FI

                        31.05.2019

                           SV

                        03.06.2019

                           UK

                        31.05.2019
                        07.10.2019

               (*1)  Mandāts derīgs no 2019. gada 2. jūlija, t. i., dienas, kas norādīta dalībvalsts kompetentās iestādes paziņojumā, ka Marianne VIND aizstāj Jeppe KOFOD, par kura lēmumu ieņemt ministra amatu Dānijas valdībā un līdz ar to neuzņemties Eiropas Parlamenta deputāta mandātu Dānijas iestādes paziņoja 2019. gada 27. jūnijā.

               (*2)  Mandāts derīgs no 2019. gada 10. jūlija, t. i., dienas, kad dalībvalsts kompetentā vēlēšanu iestāde paziņoja, ka Emmanouil FRAGKOS aizstāj Kyriakos VELOPOULOS.

               (*3)  Kyriakos VELOPOULOS mandāts beidzās 2019. gada 6. jūlijā.

               (*4)  Mandāts derīgs no 2019. gada 2. jūlija pēc tam, kad dalībvalsts kompetentā iestāde paziņoja, ka Estrella DURÁ FERRANDIS aizstāj Josep BORRELL FONTELLES, kurš 2019. gada 26. jūnijā atteicās no savas vietas un neiesniedza pilnvaru pārbaudei vajadzīgās deklarācijas.

               (*5)  Mandāts derīgs no 2019. gada 1. decembra, t. i., dienas, kas norādīta dalībvalsts kompetentās iestādes paziņojumā, ka Sunčana GLAVAK aizstāj Dubravka ŠUICA.

               (*6)  Dubravka ŠUICA mandāts beidzās 2019. gada 30. novembrī.

               (*7)  Mandāts derīgs no 2019. gada 5. septembra, t. i., dienas, kas norādīta dalībvalsts kompetentās iestādes paziņojumā, ka Nicola DANTI aizstāj Roberto GUALTIERI.

               (*8)  Roberto GUALTIERI mandāts beidzās 2019. gada 4. septembrī.

               (*9)  Mandāts derīgs no 2019. gada 2. jūlija pēc tam, kad dalībvalsts kompetentā iestāde paziņoja, ka Inese VAIDERE aizstāj Valdi DOMBROVSKI, kurš atteicās no savas vietas pirms 9. sasaukuma sākuma un neiesniedza pilnvaru pārbaudei vajadzīgās deklarācijas.

               (*10)  Mandāts derīgs no 2019. gada 10. decembra, t. i., dienas, kas norādīta dalībvalsts iestāžu oficiālajā paziņojumā, ka Marc ANGEL aizstāj Nicolas SCHMIT.

               (*11)  Nicolas SCHMIT mandāts beidzās 2019. gada 30. novembrī.

               (*12)  Mandāts derīgs no 2019. gada 4. jūlija pēc tam, kad dalībvalsts kompetentā iestāde paziņoja, ka Lara WOLTERS aizstāj Frans TIMMERMANS, kurš neiesniedza pilnvaru pārbaudei vajadzīgās deklarācijas un nolēma palikt Eiropas komisāra amatā.

               (*13)  Karoline EDTSTADLER mandāts beidzās 2020. gada 6. janvārī.

               (*14)  Mandāts derīgs no 2019. gada 3. septembra, t. i., dienas, kad dalībvalsts kompetentā iestāde paziņoja, ka Isabel CARVALHAIS aizstāj André Jorge DIONÍSIO BRADFORD.

               (*15)  André Jorge DIONÍSIO BRADFORD mandāts beidzās 2019. gada 18. jūlijā.

               (*16)  Mandāts derīgs no 2019. gada 2. decembra, t. i., dienas, kas norādīta dalībvalsts kompetentās iestādes paziņojumā, ka Gheorghe-Vlad NISTOR aizstāj Adina-Ioana VĂLEAN.

               (*17)  Adina-Ioana VĂLEAN mandāts beidzās 2019. gada 30. novembrī.

               (*18)  Alyn Smith mandāts beidzās 2019. gada 12. decembrī.