title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2015/1659 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/249

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2015/1659
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta 2013. finanšu gada pārskatiem un Institūta atbildi (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Institūtam par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi (5) un jo īpaši tās 15. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (7), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0098/2015),

         1.

            sniedz Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta direktoram apstiprinājumu par Institūta 2013. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 442, 10.12.2014., 167. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (5)  OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.

         (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (7)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/1789 (2017. gada 25. septembris), ar ko atceļ Lēmumu 2009/415/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Grieķijā

text:
               4.10.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 256/5

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/1789
   (2017. gada 25. septembris),
   ar ko atceļ Lēmumu 2009/415/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Grieķijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 27. aprīlī, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu pieņēma Padomes Lēmumu 2009/415/EK (1), ar ko tā atzina, ka Grieķijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2007. gadā bija sasniedzis 3,5 % no IKP, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP, bet 2008. gadam tas tika lēsts 3,6 % apmērā no IKP (atskaitot vienreizējos pasākumus, vai 3,4 % no IKP, ieskaitot vienreizējos pasākumus). Attiecībā uz 2009. gadu tika prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts sasniegs 4,4 % no IKP (vai 3,7 %, ja pieskaita vienreizējos ieņēmumus). Vispārējās valdības bruto parāds 2007. gadā bija 94,8 % no IKP, bet 2008. gadā – 94,6 % no IKP, tātad ievērojami virs 60 % no IKP, kas ir Līgumā noteiktais atsauces rādītājs. Kā liecina Komisijas 2009. gada janvāra starpposma prognozes, tika prognozēts, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP turpinās pieaugt līdz 96,3 % 2009. gadā un 98,5 % no IKP 2010. gadā.

               (2)

               Saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (2) 3. panta 4. punktu Padome, balstoties uz Komisijas ieteikumu, 2009. gada 27. aprīlī pieņēma Grieķijai adresētu ieteikumu vēlākais līdz 2010. gadam novērst pārmērīgu budžeta deficītu, pārliecinošā un ilgtspējīgā veidā samazinot vispārējās valdības budžeta deficītu, lai tas nepārsniegtu 3 % no IKP. Šajā nolūkā Padome noteica termiņu – 2009. gada 27. oktobri, līdz kuram Grieķijas valdībai efektīvi jārīkojas.

               (3)

               Padome 2009. gada 30. novembrī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 8. punktu konstatēja, ka Grieķija nav veikusi efektīvu rīcību; līdz ar to Padome 2010. gada 16. februārī, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu pieprasīja, lai Grieķija veiktu pasākumus, lai vēlākais līdz 2012. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Padome arī noteica termiņu – 2010. gada 15. maiju, līdz kuram efektīvi jārīkojas.

               (4)

               Grieķijas valdības finanšu stāvokļa krasā pasliktināšanās noveda pie tā, ka dalībvalstis, kuru naudas vienība ir euro, 2010. gadā pēc Grieķijas lūguma nolēma sniegt Grieķijai stabilitātes atbalstu ar mērķi nosargāt finanšu stabilitāti visā eurozonā – vienlaikus ar Starptautiskā Valūtas fonda sniegto daudzpusējo palīdzību. Kopš 2012. gada marta atbalsts no dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro, ir sniegts kā aizdevums no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta.

               (5)

               Padome 2010. gada 10. maijā saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un 136. pantu pieņēma Lēmumu 2010/320/ES (3), kas bija adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un pieprasīja Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai vēlākais līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu.

               (6)

               Lēmums 2010/320/ES vairākkārt tika būtiski grozīts. Tā redakcija 2011. gada 12. jūlijā tika pārstrādāta ar Padomes Lēmumu 2011/734/ES (4). Pēc tam – laikā no 2011. gada 8. novembra līdz 2012. gada decembrim – Lēmums 2011/734/ES tika vairākkārt būtiski grozīts (5).

               (7)

               Grieķija 2015. gada 8. jūlijā lūdza finansiālo palīdzību no Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM) kā aizdevumu uz trim gadiem, un 2015. gada 12. jūlijā tika panākta principiāla vienošanās par aizdevuma piešķiršanu Grieķijai apmērā līdz EUR 86 000 miljoniem.

               (8)

               Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 472/2013 (6) un jo īpaši tās 7. pantu dalībvalstij, kas lūdz finansiālo palīdzību no ESM, ir jāsagatavo makroekonomikas korekciju programma (“programma”), ko iesniedz apstiprināšanai Padomē. Šādai programmai būtu jānodrošina, ka tiek pieņemts tādu reformu kopums, kas nepieciešamas, lai uzlabotu publiskā sektora finanšu ilgtspēju un normatīvo vidi.

               (9)

               Grieķijas sagatavotā programma tika apstiprināta ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/1411 (7). Eiropas Komisija, rīkojoties ESM vārdā, un Grieķijas iestādes 2015. gada 19. augustā parakstīja Saprašanās memorandu par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem.

               (10)

               Padome 2015. gada 19. augustā pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu pieņēma Lēmumu (ES) 2015/1410 (8) un pieprasīja Grieķijai veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai vēlākais līdz 2017. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu.

               (11)

               Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 472/2013 10. panta 2. punkta a) apakšpunktam Grieķija tika atbrīvota no pienākuma sniegt atsevišķus ziņojumus saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru un ziņojumus sniedza programmas ietvaros.

               (12)

               Grieķija 2016. gada jūnijā sekmīgi pabeidza programmas pirmo pārskatīšanu. Eurogrupa 2017. gada 15. jūnijā atzinīgi novērtēja Grieķijas iepriekšējo pasākumu īstenošanu attiecībā uz otro pārskatīšanu, paverot ceļu šīs pārskatīšanas pabeigšanai. Eurogrupas sanāksmēs 2016. gada 24. maijā un 2017. gada 15. jūnijā tika sniegts skaidrojums par pasākumiem, kuri nepieciešamības gadījumā tiks veikti, lai pēc programmas sekmīgas pabeigšanas nodrošinātu Grieķijas parāda ilgtspēju.

               (13)

               Saskaņā ar 4. pantu Protokolā (Nr. 12) par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Komisija sniedz šīs procedūras īstenošanai vajadzīgos datus. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm divreiz gadā, proti, pirms 1. aprīļa un pirms 1. oktobra, saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 (9) 3. pantu ir jāsniedz dati par valdības budžeta deficītu un parādu un citi saistīti mainīgie.

               (14)

               Padome, balstoties uz iesniegtajiem datiem, pieņem lēmumu atcelt lēmumus par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta situācijas pastāvēšanu būtu jāatceļ vienīgi tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka visā prognozes laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP (10).

               (15)

               Balstoties uz datiem, kurus pēc Grieķijas 2017. gada aprīļa paziņojuma, programmas pirmās pārskatīšanas un Komisijas 2017. gada pavasara prognozes Komisija (Eurostat) sniedza saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu, var izdarīt šādus secinājumus:

                           —

                           kopš 2009. gada, kad deficīts sasniedza maksimālo rādītāju – 15,1 % no IKP, vispārējās valdības bilance ir pastāvīgi uzlabojusies, deficītam samazinoties līdz 5,9 % no IKP 2015. gadā (3,2 % no IKP, ja neņem vērā neto ietekmi no valdības intervences saistībā ar atbalstu finanšu sektoram, kā ziņoja Eurostat) un 2016. gadā pārtopot par pārpalikumu 0,7 % apmērā no IKP (11). Deficīta samazinājumu apmēram vienādā mērā izraisīja izdevumu ierobežošana un valdības ieņēmumu konsolidācija,

                           —

                           ņemot vērā fiskālo pasākumu kopumu, kas pieņemts saistībā ar pirmo pārskatīšanu un par ko tiek prognozēts, ka tā rezultātā līdz 2018. gada tiks sasniegti 3 % no IKP, un pasākumus, par kuriem panākta vienošanās otrās pārskatīšanas ietvaros un kuru mērķis ir daļēji kompensēt ietekmi uz budžetu, ko rada sociālās solidaritātes ienākumu shēmas ieviešana dalībvalstīs, Komisijas 2017. gada pavasara prognoze paredz budžeta deficītu 1,2 % apmērā no IKP 2017. gadā un, pieņemot, ka netiks mainīta politika, pārpalikumu 0,6 % apmērā no IKP 2018. gadā. Ir sagaidāms, ka pasākumi, kas izklāstīti vidēja termiņa fiskālajā stratēģijā 2018.–2021. gadam, ko Grieķijas iestādes pieņēma 2017. gada maijā, tātad pēc termiņa, kurā bija jāsniedz Komisijas 2017. gada pavasara prognoze, uzlabos fiskālo rezultātu 2018. gadā un vidējā termiņā. Tādējādi ir paredzams, ka visā prognozes laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs Līgumā noteikto atsauces rādītāju – 3 % no IKP,

                           —

                           laikā, kad budžeta deficīts bija liels, nominālais IKP samazinājās un banku nozarei tika sniegts finansiāls atbalsts, Grieķijas vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP palielinājās no 109,4 % 2008. gadā (12) līdz 179,0 % 2016. gadā, lai gan 2012. gadā notika ievērojama parāda pārstrukturēšana. Konkrētāk, Grieķijas parāda attiecība pret IKP palielinājās no 177,4 % 2015. gadā līdz 179,0 % 2016. gadā, jo fiskālais pārpalikums 2016. gadā daļēji tika izmantots, lai izveidotu nepieciešamās naudas rezerves. Šis pieaugums bija saistīts arī ar papildu pozitīvo atlikumu un plūsmu korekciju saistībā ar to kavēto maksājumu nokārtošanu, kuri atbilstoši statistikas noteikumiem netika reģistrēti vispārējās valdības parādā. Tiek prognozēts, ka parāda attiecība pret IKP 2017. gadā saglabāsies visumā stabila, kamēr turpināsies uzkrāto parādu dzēšanas programma, bet 2018. gadā tai vajadzētu samazināties līdz 174,6 % no IKP, ņemot vērā fiskālo pārpalikumu un labvēlīgos cikliskos nosacījumus.

               (16)

               Kā liecina Komisijas (Eurostat) 2017. gada aprīlī publicētie Grieķijas fiskālie rezultāti par 2016. gadu un Komisijas 2017. gada pavasara prognoze, Grieķija izpilda nosacījumus, pēc kuriem Padome var atcelt savu lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā. Vienlaikus Eurogrupas sanāksmē 2017. gada 15. jūnijā tika apspriesti dažādi elementi, tostarp vidēja termiņa fiskālā līkne, kuri ir nozīmīgi Komisijas ieteikumam Padomei atcelt tās lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Grieķijā.

               (17)

               Sākot ar 2017. gadu, kas ir nākamais gads pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas, uz Grieķiju attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un laikposmā līdz 2018. gada vidum tā joprojām tiks uzraudzīta programmas ietvaros. Pēc tam Grieķijai būtu jāvirzās uz sava vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu atbilstīgā ātrumā, tostarp ievērojot izdevumu etalonkritēriju, un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu jāievēro parāda kritērijs.

               (18)

               Saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ir atceļams, ja Padome atzīst, ka pārmērīgais budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts.

               (19)

               Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Grieķijā ir novērsts un ka tādēļ Lēmums 2009/415/EK būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   No vispārēja novērtējuma secināms, ka pārmērīgais budžeta deficīts Grieķijā ir novērsts.
   2. pants
   Ar šo atceļ Lēmumu 2009/415/EK.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai.

      Briselē, 2017. gada 25. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. MAASIKAS

      (1)  Padomes Lēmums 2009/415/EK (2009. gada 27. aprīlis) par pārmērīgu budžeta deficītu Grieķijā (OV L 135, 30.5.2009., 21. lpp.).

      (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 (1997. gada 7. jūlijs) par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2010/320/ES (2010. gada 10. maijs), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 145, 11.6.2010., 6. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2011/734/ES (2011. gada 12. jūlijs), kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 296, 15.11.2011., 38. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2011/791/ES (2011. gada 8. novembris), ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 320, 3.12.2011., 28. lpp.); Padomes Lēmums 2012/211/ES (2012. gada 13. marts), ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 113, 25.4.2012., 8. lpp.); Padomes Lēmums 2013/6/ES (2012. gada 4. decembris), ar kuru groza Lēmumu 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 4, 9.1.2013., 40. lpp.).

      (6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 472/2013 (2013. gada 21. maijs) par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.).

      (7)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1411 (2015. gada 19. augusts), ar ko apstiprina makroekonomikas korekciju programmu Grieķijai (OV L 219, 20.8.2015., 12. lpp.). Īstenošanas Lēmums (ES) 2015/1411 tika pārpublicēts visās oficiālajās valodās OV L 91, 7.4.2016., 27. lpp.

      (8)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1410 (2015. gada 19. augusts), ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (OV L 219, 20.8.2015., 8. lpp.). Lēmums (ES) 2015/1410 tika pārpublicēts visās oficiālajās valodās OV L 91, 7.4.2016., 18. lpp.

      (9)  Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).

      (10)  Atbilstoši “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, par kurām 2017. gada 15. maijā vienojās Ekonomikas un finanšu komiteja (EFK). Sk.: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9344-2017-INIT/en/pdf.

      (11)  Balstoties uz Eurostat sniegtajiem datiem, var konstatēt, ka vispārējās valdības primārā bilance 2016. gadā sasniedza 3,9 % no IKP. Programmā sniegtās definīcijas izteiksmē primārā bilance sasniedza 4,2 % no IKP. Programmā sniegtā definīcija neietver vienreizējas izmaksas saistībā ar banku rekapitalizāciju, ar migrāciju saistītos izdevumus (atskaitot Savienības pārskaitījumus), pārskaitījumus, kas saistīti ar dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, lēmumiem par eurozonas valstu centrālo banku ienākumiem (peļņu, kas ekvivalenta vērtspapīru tirgu programmām un nolīgumiem par neto finanšu aktīviem) un daļu no privatizācijas ieņēmumiem, bet ietver izmaiņas neizmaksāto, vēl neizskatīto atgūstamo nodokļu summu apjomā.

      (12)  Parāda attiecība pret IKP 2008. gadā tika pārskatīta, palielinot sākotnēji publicēto rādītāju – 94,6 % no IKP, ņemot vērā statistikas pārskatīšanu, kas ietekmēja gan vispārējās valdības parādu, gan IKP.


title: Komisijas lēmums (1998. gada 30. aprīlis), ar ko Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā tiek noslēgts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998D0343

Oficiālais Vēstnesis L 153 , 27/05/1998 Lpp. 0017 - 0017

		Komisijas lēmums(1998. gada 30. aprīlis),ar ko Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā tiek noslēgts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses(98/343/EOTK, Euratom)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. panta pirmo daļu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,tā kā līdz Partnerības un sadarbības līguma spēkā stāšanās brīdim, kas parakstīts Briselē 1996. gada 21. jūnijā, ir nepieciešams apstiprināt Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem, kas Briselē 1996. gada 14. novembrī parakstīts starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses;tā kā minēto Pagaidu nolīgumu ir nepieciešams noslēgt, lai sasniegtu Kopienas mērķus, kas izklāstīti Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 2. un 3. pantā, un tā kā šajā līgumā netika paredzēti visi gadījumi, uz ko attiecas šis lēmums;pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un ar Padomes piekrišanu un atļauju, kas sniegta 1998. gada 26. janvārī,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā, kopā ar protokolu un deklarācijām, tiek apstiprināts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses.Minētie dokumenti ir pievienoti šim lēmumam [1].2. pantsKomisijas priekšsēdētājs Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā sniedz paziņojumu, kas paredzēts šā Pagaidu nolīguma 32. pantā.Briselē, 1998. gada 30. aprīlīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisHans Van Den Broek[1] OV L 43, 14.2.1998., 2. un 12. lpp.--------------------------------------------------


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1641 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/175

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1641
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2015. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Centram par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0054/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru (4), un jo īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0075/2017),

               1.

               apstiprina Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra 2015. finanšu gada pārskatus;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 27. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2017/1677 (2017. gada 27. aprīlis) par Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu

text:
               29.9.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 252/242

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2017/1677
   (2017. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2015. finanšu gada pārskatu apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2015. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2015. finanšu gada pārskatiem ar Iestādes atbildi (1),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību (2), kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2015. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Iestādei par 2015. finanšu gada budžeta izpildi (05873/2017 – C8-0073/2017),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (4), un jo īpaši tās 64. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (5), un jo īpaši tās 108. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un IV pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0101/2017),

               1.

               apstiprina Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes 2015. finanšu gada pārskatus;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Antonio TAJANI

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 449, 1.12.2016., 107. lpp.

      (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

      (5)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: Komisijas Lēmums ( 2012. gada 19. decembris ), ar ko groza 2010. gada 30. jūlija lēmumu attiecībā uz tā piemērojamību un Augsta līmeņa foruma par pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanu sastāvu

text:
               21.12.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 396/17

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2012. gada 19. decembris),
   ar ko groza 2010. gada 30. jūlija lēmumu attiecībā uz tā piemērojamību un Augsta līmeņa foruma par pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanu sastāvu
   2012/C 396/06
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2010. gada 30. jūlija Lēmums, ar ko izveido Augsta līmeņa forumu par pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanu (1), ir piemērojams līdz 2012. gada 31. decembrim.

               (2)

               Forums ir veicinājis ES lauksaimniecības un pārtikas nozares vērtību ķēdes konkurētspēju, īstenojot ieteikumus, ko izstrādājusi Augsta līmeņa grupa lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības konkurētspējas jautājumos, un iniciatīvas, ko Komisija ierosinājusi savā paziņojumā “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” (2). Forums ieteica veikt turpmākus mērķtiecīgus pasākumus. Minētās iniciatīvas nepieciešams turpināt. Tādējādi darbam Augsta līmeņa forumā par pārtikas apgādes ķēdes darbības uzlabošanu būtu jāturpinās pēc 2012. gada 31. decembra.

               (3)

               Lai atvieglotu labas prakses apmaiņu un paplašinātu foruma interesentu loku, forumā būtu jāiesaista visu dalībvalstu valsts iestādes. Privāto organizāciju pārstāvība būtu jāpārskata, izsludinot publisko uzaicinājumu iesniegt pieteikumus, lai tā nodrošinātu interesentu līdzsvarotu pārstāvību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   2010. gada 30. jūlija lēmumu groza šādi:

               1.

               lēmuma 4. pantu groza šādi:

                           a)

                           panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
                           “1.   Forumā piedalās ne vairāk kā 50 locekļi.”

                           b)

                           panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
                           “3.   Dalībvalstu iestādes ieceļ savu pārstāvi sagatavošanas grupā, kas minēta 5. panta 2. punktā.
                           Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ieceļ pārējos locekļus no organizācijām, kas ir kompetentas jomās, kuras minētas 2. un 3. pantā, un kas ir atsaukušās uz uzaicinājumu iesniegt pieteikumus. Minētās organizācijas ieceļ savus pārstāvjus forumā un sagatavošanas grupā, kas minēta 5. panta 2 punktā.
                           Komisija var noraidīt organizācijas izvirzītu pārstāvi, ja to uzskata par nepiemērotu, ņemot vērā pamatojumu, kas formulēts grupas izveidošanas laikā vai grupas reglamentā. Šādos gadījumos attiecīgo organizāciju lūdz iecelt citu pārstāvi.”

               2.

               Lēmuma 7. pantu aizstāj ar šādu:
               “7. pants
               Piemērojamība
               Šo lēmumu piemēro līdz 2014. gada 31. decembrim.”

      Briselē, 2012. gada 19. decembrī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētāja vietnieks

         Antonio TAJANI

      (1)  OV C 210, 3.8.2010., 4. lpp.

      (2)  COM(2009) 591, 28.10.2009.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (2009. gada 23. aprīlis) par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VIII iedaļa - Eiropas Ombuds

text:
               26.9.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/89

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2009. gada 23. aprīlis)
   par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VIII iedaļa – Eiropas Ombuds
   (2009/639/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2007. finanšu gadu – I sējums (C6-0423/2008) (2),

               —

               ņemot vērā Eiropas Ombuda gada ziņojumu par 2007. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko iestāde iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2007. finanšu gada budžeta izpildi, kuram pievienotas pārbaudīto iestāžu atbildes (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,

               —

               ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 274., 275. un 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0156/2009),

               1.

               sniedz Eiropas Ombudam apstiprinājumu par 2007. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 77, 16.3.2007.

      (2)  OV C 287, 10.11.2008., 1. lpp.

      (3)  OV C 286, 10.11.2008., 1. lpp.

      (4)  OV C 287, 10.11.2008., 111. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

   EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
   (2009. gada 23. aprīlis)
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, VIII iedaļa – Eiropas Ombuds
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2007. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus par 2007. finanšu gadu – I sējums (C6-0423/2008) (2),

               —

               ņemot vērā Eiropas Ombuda gada ziņojumu par 2007. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko iestāde iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par 2007. finanšu gada budžeta izpildi, kuram pievienotas pārbaudīto iestāžu atbildes (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu,

               —

               ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 274., 275. un 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0156/2009),

               1.

               norāda, ka 2007. gadā Eiropas Ombuda rīcībā bija saistību apropriācijas kopumā EUR 8 200 000 apmērā (2006. gadā – EUR 7 700 000 (6)) un to izlietojuma līmenis bija 90,48 %, kas ir zemāks nekā pārējo iestāžu vidējais rādītājs (93,84 %);

               2.

               norāda, ka laikposmā no 2003. līdz 2007. gadam nepārtraukti palielinājusies saistību apropriāciju summa – no EUR 4 400 000 līdz EUR 8 200 000 (gandrīz +86 %) – un amata vietu skaits – no 31 līdz 57 vienībām (+84 %), bet sūdzību skaits palielinājies no 2 436 līdz 3 217 (+32 %) un no jauna uzsākto izmeklēšanas lietu skaits – no 253 līdz 308 (+22 %); turklāt norāda, ka amata vietu skaits otro gadu pēc kārtas nav palielinājies;

               3.

               norāda, ka Revīzijas palāta savā gada pārskatā konstatē, ka revīzija nav devusi pamatu nozīmīgu apsvērumu formulēšanai attiecībā uz Ombudu;

               4.

               norāda, ka saskaņā ar iesniegto iekšējā revidenta ziņojumu Nr. 08/03 iekšējā revidenta darbs 2007. gadā ir apliecinājis: “ja tiek pilnībā īstenoti apstiprinātie pasākumi (..), iestādes iekšējās pārvaldības un kontroles sistēmas ir efektīvas un sniedz pamatotu pārliecību par kontroles mērķu konsekventu izpildi”;

               5.

               atgādina, ka saskaņā ar iekšējā revidenta ziņojumu Nr. 06/04, kuru sagatavoja, lai novērtētu personāla individuālo tiesību noteikšanas pārvaldības un kontroles procedūru atbilstību, šajās procedūrās netika atklātas būtiska riska jomas, tomēr apstiprinājās tas, ka iestādei jārisina daudzi specifiski jautājumi; turklāt atgādina, ka rezultātā iekšējais revidents un iestāde vienojās par rīcības plānu, par kura izpildes termiņu noteica 2007. gada 30. septembri; atzinīgi vērtē 2007. gada decembrī notikušās paveiktā darba revīzijas secinājumus, saskaņā ar kuriem visi rīcības plānā iekļautie pasākumi, kas saistīti ar individuālo tiesību pārvaldību, bija pilnībā īstenoti;

               6.

               norāda, ka to pasākumu revīzijā, kas veikti saistībā ar rīcības plānu par atbilstību publiskā iepirkuma noteikumiem, tika konstatēts – lai gan ir vērojami zināmi panākumi, Ombuds vēl nav pilnībā īstenojis divas atlikušās iekšējās revīzijas ziņojumā Nr. 06/03 minētās darbības; mudina Ombudu steidzami uzsākt šo darbību īstenošanu, kā to ierosina iekšējais revidents; atzinīgi vērtē to, ka iekšējais revidents, pamatojoties uz saviem konstatējumiem, iekļāva publiskā iepirkuma procedūras revīziju savā 2008. gada darba programmā, un gaida šīs atkārtotās revīzijas rezultātus;

               7.

               pieņem zināšanai informāciju, ko 2007. gada darbības pārskatā sniedzis galvenais deleģētais kredītrīkotājs, proti, ka 2008. gada sākumā tika veikts Ombuda dienestu iekšējās kontroles efektivitātes pašnovērtējums un ka tā rezultātā tika secināts, ka iekšējās kontroles standartu īstenošanas līmenis kopumā ir apmierinošs (88 % salīdzinājumā ar 85 % 2006. gadā un 74 % 2004. gadā);

               8.

               tomēr norāda arī to, ka tika konstatēta efektivitātes uzlabojumu nepieciešamība atsevišķās jomās (jutīgu funkciju noteikšana, plānošanas uzlabošana, darbības rādītāji); mudina Ombudu darīt visu iespējamo, lai turpinātu uzlabot iestādes iekšējās kontroles sistēmas efektivitāti;

               9.

               ar gandarījumu norāda, ka jaunais beztermiņa sadarbības pamatnolīgums starp Ombudu un Parlamentu, kas stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī, 2007. gadā sāka dot rezultātus; norāda arī, ka šis nolīgums attiecas uz atsevišķu administratīvo pakalpojumu sniegšanu, tostarp ēku, IT, komunikāciju, juridisko pakalpojumu, medicīnisko pakalpojumu, apmācības, rakstiskās tulkošanas un mutiskās tulkošanas jomā;

               10.

               atzinīgi vērtē to, ka Ombuds ir turpinājis veidot kontaktus ar citām institūcijām (it īpaši ar Oficiālo publikāciju biroju (Opoce), Eiropas Administrācijas skolu (EAS) un Eiropas Personāla atlases biroju (EPSO)), kā arī ar Tulkošanas centru; norāda, ka 70 % no Ombuda darbības izdevumiem tika piešķirti un izlietoti, pamatojoties uz iestāžu sadarbību;

               11.

               ar gandarījumu norāda, ka kopš 2007. gada maija tiek veiksmīgi īstenota Juridiskā dienesta reorganizācija, nodrošinot lietu izskatīšanas un lēmumu sagatavošanas efektīvu uzraudzību un konsekvenci;

               12.

               konstatē, ka saskaņā ar Ombuda gada ziņojumu ir mazinājušās grūtības, kas saistītas ar kvalificētu juristu pieņemšanu darbā un augsto personāla mainību;

               13.

               atzinīgi vērtē to, ka 2007. gada 14. decembrī Ombuds pieņēma lēmumu par Ombuda ekonomisko interešu gada deklarāciju; ar gandarījumu atzīmē, ka šī deklarācija ir publicēta Ombuda tīmekļa vietnē;

               14.

               atzinīgi vērtē Ombuda 2008. gada 2. jūnija lēmumu pievienoties Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (7), piemērojot Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (8) noteikto sistēmu; ar gandarījumu norāda, ka tajā pašā dienā Ombuds pieņēma lēmumu par iekšējās izmeklēšanas noteikumiem saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citas Kopienas interesēm kaitējošas prettiesiskas darbības novēršanu;

               15.

               prasa, lai Ombuds nākamajā darbības pārskatā (par 2008. finanšu gadu) iekļauj nodaļu, kurā sīki aprakstīti pasākumi, kas gada laikā veikti saistībā ar iepriekšējiem Parlamenta lēmumiem par budžeta izpildes apstiprināšanu, tostarp sniedzot arī iespējamos ieteikumu nepildīšanas skaidrojumus;

               16.

               norāda – lai gan Finanšu regulā ir izdarīti grozījumi, tajā ietvertie iepirkuma procedūras noteikumi joprojām ir pārāk apgrūtinoši mazākām iestādēm, piemēram, Eiropas Ombudam, it īpaši saistībā ar konkursiem par līgumslēgšanas tiesībām par salīdzinoši nelielām summām; aicina Komisiju, kad tā veic sagatavošanās darbu pirms turpmāku Finanšu regulas grozījumu priekšlikumu izstrādes, plaši apspriesties ar Eiropas Ombuda ģenerālsekretāru un sekretariātu, lai nodrošinātu, ka galīgajā projektā to viedoklis ir pilnībā ņemts vērā.

      (1)  OV L 77, 16.3.2007.

      (2)  OV C 287, 10.11.2008., 1. lpp.

      (3)  OV C 286, 10.11.2008., 1. lpp.

      (4)  OV C 287, 10.11.2008., 111. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  2005. gadā – EUR 7 200 000.

      (7)  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

      (8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.).


title: 2007/134/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 2. februāris ), ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomi (Dokuments attiecas uz EEZ )

text:
               24.2.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 57/14

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 2. februāris),
   ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomi
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2007/134/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. gads) (1), un jo īpaši tā 2. un 3. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumu 2006/972/EK par īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (2), un jo īpaši tā 4. panta 2. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu īpašās programmas “Idejas” mērķis ir visās zinātnes, tehnoloģiju un pētniecības jomās atbalstīt pētnieku ierosinātus “progresīvus” pētījumus, ko tie veic par tēmām pēc savas izvēles.

               (2)

               Lēmums 2006/972/EK nosaka, ka Komisijai ir jāizveido Eiropas Pētniecības padome (turpmāk tekstā “EPP”), kas būs līdzeklis īpašās programmas “Idejas” īstenošanai.

               (3)

               Saskaņā ar 4. panta 3. punktu Lēmumā 2006/972/EK EPP sastāv no neatkarīgas zinātniskās padomes (turpmāk tekstā “zinātniskā padome”), kuru atbalsta īpaša īstenošanas struktūra.

               (4)

               Zinātniskās padomes sastāvā strādā Komisijas iecelti vispieredzējušākie zinātnieki, inženieri un pētnieki, kuri darbojas kā privātpersonas un nav atkarīgi no jebkādas ārējās ietekmes. Tā darbojas saskaņā ar pilnvarām, kas paredzētas 5. pantā Padomes Lēmumā 2006/972/EK, un vienīgi īpašās programmas “Idejas” zinātnisko, tehnoloģisko un pētniecisko mērķu sasniegšanai.

               (5)

               Zinātniskā padome neatkarīgi ievēlēs ģenerālsekretāru, kurš darbosies tās pakļautībā. Ģenerālsekretārs cita starpā palīdzēs zinātniskajai padomei nodrošināt efektīvu sadarbību ar īpašo īstenošanas struktūru un Komisiju, uzraudzīt to, cik efektīvi īpašā īstenošanas struktūra īsteno tās stratēģiju un nostāju.

               (6)

               Zinātniskā padome darbosies saskaņā ar zinātnes izcilības, autonomijas, efektivitātes un pārskatāmības principiem. Komisijai jāgarantē zinātniskās padomes autonomija un integritāte un jānodrošina tās pienācīga darbība.

               (7)

               Noteikumi par to, kā zinātniskās padomes locekļi var izpaust informāciju, ir jāparedz, neierobežojot Komisijas noteikumus par drošību, kuri izklāstīti pielikumā Komisijas Lēmumam 2001/844/EK, EOTK, Euratom
                   (3).

               (8)

               Personas datus par zinātniskās padomes locekļiem apstrādā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (4).

               (9)

               Tika izveidota neatkarīga augsta līmeņa ekspertu komiteja, lai noteiktu zinātniskās padomes dibinātājus. Pēc plašām konsultācijām zinātnieku un pētnieku aprindās šī komiteja sagatavoja ieteikumus, pirmkārt, par nosacījumiem un kritērijiem, kas piemērojami zinātniskās padomes locekļu izvirzīšanai, un otrkārt, par dibinātāju kandidatūrām.

               (10)

               Īpašā īstenošanas struktūra ir jānodibina kā ārēja struktūra – izpildaģentūra, kas jāizveido ar atsevišķu tiesību aktu saskaņā ar Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus (5).

               (11)

               Līdz šīs izpildaģentūras izveidošanai un darbības uzsākšanai tās īstenošanas uzdevumus veiks īpašs Komisijas dienests.

               (12)

               Šā lēmuma ietekmi uz budžetu ņems vērā, pieņemot lēmumu par finansējumu saistībā ar īpašo programmu “Idejas” un izstrādājot tiesību akta finanšu pārskatu Komisijas priekšlikumam par ārējo struktūru,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1.   NODAĻA
   EIROPAS PĒTNIECĪBAS PADOME
   1. pants
   Izveidošana
   Ar šo laika posmam no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas līdz 2013. gada 31. decembrim izveido Eiropas Pētniecības padomi īpašās programmas “Idejas” īstenošanai. Tā sastāv no zinātniskās padomes un īpašas īstenošanas struktūras, kā norādīts turpmāk.
   2.   NODAĻA
   ZINĀTNISKĀ PADOME
   2. pants
   Izveidošana
   Ar šo izveido zinātnisko padomi.
   3. pants
   Uzdevumi
   1.   Zinātniskās padomes uzdevumi ir minēti Lēmuma 2006/972/EK 5. panta 3. punktā.
   2.   Zinātniskā padome cita starpā izstrādās vispārējo zinātnisko stratēģiju, tā ir pilnvarota pieņemt lēmumus par finansējamiem pētniecības veidiem saskaņā ar Lēmuma 2006/972/EK 6. panta 6. punktu un garantēs darbības kvalitāti no zinātniskā viedokļa. Tās uzdevumi ir jo īpaši ikgadējās darba programmas izstrāde, salīdzinošā novērtējuma procesa izveide, kā arī īpašās programmas “Idejas” īstenošanas uzraudzība un kvalitātes kontrole, neierobežojot Komisijas atbildību.
   4. pants
   Dalība
   1.   Zinātniskajā padomē ir ne vairāk kā 22 locekļi.
   2.   Zinātniskajā padomē darbosies Eiropas zinātnes aprindu vispieredzējušākie pārstāvji ar attiecīgām zināšanām, nodrošinot pētniecības veidu dažādību, un tie darbosies kā privātpersonas neatkarīgi no politiskajām vai citām interesēm.
   3.   Zinātniskās padomes dibinātāji, kas ir izvirzīti, pamatojoties uz I pielikumā minētajiem noteikumiem un kritērijiem, un ir minēti II pielikumā, ar šo ir iecelti.
   4.   Nākamos locekļus ieceļ Komisija, pamatojoties uz I pielikumā minētajiem nosacījumiem un kritērijiem, kandidātu noteikšanā ievērojot neatkarīgu un pārskatāmu procedūru, kas ir saskaņota ar zinātnisko padomi un paredz konsultēšanos ar zinātnieku aprindām un ziņojumu Parlamentam un Padomei. Nākamo iecelto padomes locekļu vārdus publicē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.
   5.   Padomes locekļiem ir jāpilda pienākumi neatkarīgi no jebkādas ārējās ietekmes. Viņiem ir savlaicīgi jāinformē Komisija par jebkādu interešu konfliktu, kas varētu apdraudēt viņu objektivitāti.
   6.   Padomes locekļus ieceļ uz četriem gadiem, šo termiņu var pagarināt vienu reizi rotācijas kārtībā, kas nodrošina zinātniskās padomes darba nepārtrauktību. Tomēr padomes locekli var iecelt uz mazāku termiņu, lai nodrošinātu padomes locekļu pakāpenisku rotāciju. Padomes locekļi saglabā amatu līdz brīdim, kad tos nomaina vai beidzas to pilnvaru termiņš.
   7.   Ja padomes loceklis atkāpjas no amata vai beidzas viņa pilnvaru termiņš, ko nevar pagarināt, Komisijai ir jāieceļ jauns padomes loceklis.
   8.   Izņēmuma gadījumos, lai nodrošinātu zinātniskās padomes vienotību un/vai nepārtrauktību, Komisija pēc savas ierosmes var pārtraukt padomes locekļa pilnvaru termiņu.
   9.   Zinātniskās padomes locekļi nesaņem atlīdzību par savu darbību.
   5. pants
   Darbības principi un metodes
   1.   Zinātniskā padome darbojas autonomi un neatkarīgi.
   2.   Vajadzības gadījumā zinātniskā padome konsultējas ar zinātnieku, inženieru un pētnieku aprindām.
   3.   Zinātniskā padome darbojas vienīgi, lai sasniegtu īpašās programmas “Idejas” mērķus zinātnes, tehnoloģiju un pētniecības jomās. Tā darbojas godīgi un godprātīgi, pilda savus pienākumus efektīvi un ar vislielāko iespējamo pārskatāmību.
   4.   Zinātniskā padome par savu darbību ir atbildīga Komisijai, nepārtraukti uztur ciešus sakarus ar to un īpašo īstenošanas struktūru, veic visus tam vajadzīgos pasākumus.
   5.   Padomes darbības laikā iegūto informāciju nedrīkst izpaust, ja Komisija vai zinātniskās padomes priekšsēdētājs uzskata, ka minētā informācija attiecas uz konfidenciāliem jautājumiem.
   6.   Komisija sniedz informāciju un atbalstu, kas vajadzīgs zinātniskās padomes darbībai un ļauj tai darboties autonomi un neatkarīgi.
   7.   Zinātniskā padome regulāri sniedz pārskatu Komisijai un nodrošina informāciju un palīdzību, kas nepieciešama Komisijas obligāto pārskatu (t.i., gada pārskats, gada darbības pārskats) sagatavošanai.
   6. pants
   Darbība
   1.   Zinātniskā padome no tās locekļu vidus ievēl vienu priekšsēdētāju un divus priekšsēdētāja vietniekus, kuri saskaņā ar padomes reglamentu pārstāv padomi un vada un palīdz tās darba organizācijā, tostarp sagatavojot sēžu dienas kārtību un dokumentus.
   2.   Zinātniskās padomes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki ir tiesīgi ieņemt attiecīgi Eiropas pētniecības padomes priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amatus.
   3.   Zinātniskā padome pieņem savu reglamentu, kurā ir ietverti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz 1. pantā minētajām vēlēšanām, kā arī rīcības kodeksu, kurā paredzēta rīcība iespējamā interešu konflikta gadījumā.
   4.   Zinātniskā padome tiekas sēdēs tik bieži, cik vajadzīgs tās darbam.
   5.   Zinātniskās padomes priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu sasaukt sēdes slēgtam dalībnieku lokam.
   7. pants
   EPP ģenerālsekretārs
   1.   Zinātniskā padome neatkarīgi ievēl ģenerālsekretāru, kurš darbojas tās pakļautībā. Ģenerālsekretārs cita starpā palīdzēs zinātniskajai padomei efektīvu sakaru uzturēšanā ar Komisiju un īpašo īstenošanas struktūru.
   2.   Ģenerālsekretāra pienākumus nosaka zinātniskā padome. Viņa pienākums ir uzraudzīt, cik efektīvi īpašā īstenošanas struktūra īsteno zinātniskās padomes pieņemto stratēģiju un nostāju.
   3.   Atbalsts ģenerālsekretāra amata izveidei un tā darbībai jāsniedz ar īpašās programmas “Idejas” palīdzību.
   4.   Ģenerālsekretāra pilnvaru termiņš nepārsniedz 30 mēnešus, un to var pagarināt vienu reizi.
   8. pants
   Sanāksmju izdevumu segšana
   1.   Atbilstīgi Komisijas noteikumiem par kompensācijām neatkarīgiem ekspertiem Komisija zinātniskās padomes locekļiem atlīdzina ceļa izdevumus un vajadzības gadījumā – uzturēšanās izdevumus, kas nepieciešami to darbības veikšanai. Ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus saistībā ar citām sanāksmēm, kas vajadzīgas zinātniskās padomes darbībai, var atlīdzināt arī Komisija, iepriekš apstiprinot šādus izdevumus; tas attiecas uz sanāksmēm, kurās piedalās zinātniskās padomes locekļi un neatkarīgie eksperti, un ieinteresētās personas.
   2.   Sanāksmju izdevumus atlīdzina, pamatojoties uz zinātniskās padomes ikgadēju pieprasījumu, neierobežojot Komisijas atbildību.
   3.   NODAĻA
   9. pants
   Īpašā īstenošanas struktūra
   Īpašo īstenošanas struktūru nodibina kā ārēju struktūru; līdz ārējas struktūras izveidošanai un darbības uzsākšanai tās īstenošanas uzdevumus veiks īpašs Komisijas dienests.
   4.   NODAĻA
   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
   10. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2007. gada 2. februārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Janez POTOČNIK

      (1)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 400, 30.12.2006., 243. lpp.

      (3)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/548/EK, Euratom (OV L 215, 5.8.2006., 38. lpp.).

      (4)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      (5)  OV L 11, 16.1.2003., 1. lpp.

      I PIELIKUMS
      Nosacījumi un kritēriji zinātniskās padomes locekļu izvirzīšanai.
      Zinātniskās padomes sastāvam jāatspoguļo tas, ka padome var uzņemties vadošo lomu zinātnes jomā, būt nozīmīga un pilnīgi neatkarīga, apvienojot gudrību un pieredzi ar iztēli un izdomu. Zinātniskās padomes darba ticamība pamatosies uz tās locekļu kvalitatīvo īpašību līdzsvaru, un kopā tiem ir jāatspoguļo visu Eiropas pētniecības aprindu daudzveidība. Katram zinātniskās padomes loceklim ir jābūt ar neapstrīdamu līdera reputāciju pētniecības jomā, neatkarīgam un apņēmības pilnam darboties pētniecības jomā. Pamatā tiem jābūt šobrīd vai agrāk praktizējošiem pētniekiem, kā arī personām, kuras zinātnes jomā ir ieņēmušas vadošus amatus Eiropas vai pasaules līmenī. Jāņem vērā arī jaunās paaudzes vadītāji.
      Padomes locekļiem jāatspoguļo arī pētniecības jomu plašais kopums, kas aptver eksaktās zinātnes un tehnoloģijas, kā arī sociālās un humanitārās zinātnes. Tomēr padomes locekļi nav jāuztver kā vienas jomas vai pētniecības virziena pārstāvji, arī viņiem pašiem nevajadzētu sevi par tādiem uzskatīt; viņiem jābūt ar plašu redzējumu, visiem kopīgi apliecinot izpratni par svarīgākajiem attīstības virzieniem pētniecībā, tostarp starpdisciplīnu un daudzdisciplīnu pētniecību, un par pētniecības vajadzībām Eiropas līmenī.
      Papildu apliecinātai zinātnieku un pētnieku reputācijai padomes locekļiem kopīgi ir jānodrošina plašāks pieredzes loks, kas gūts ne tikai Eiropā, bet arī citās pasaules daļās, kur tiek veikta intensīva pētniecība. Tā varētu būt pieredze tādās jomās kā pamatizpētes atbalstīšana un veicināšana, pētniecības organizēšana un vadīšana un zināšanu nodošana universitātēs, akadēmijās un rūpniecībā, izpratne par valsts un starptautiskām zinātniskām darbībām, attiecīgajām pētniecības finansēšanas shēmām un plašo politisko kontekstu, kurā darbojas Eiropas Pētniecības padome.
      Padomes sastāvam ir jāatspoguļo pētnieku aprindu daudzveidība un zinātnisko iestāžu kopums, kuras nodarbojas ar pētniecību; tostarp, piemēram, speciālisti ar darba pieredzi universitātēs, zinātniskās pētniecības institūtos, akadēmijās, fondos, pētniecībā uzņēmumos un rūpniecībā. Padomes sastāvā jābūt speciālistiem ar pieredzi, kas gūta vairākās valstīs, un daži speciālisti jāiesaista no pētnieku aprindām ārpus Eiropas.

      II PIELIKUMS
      Zinātniskās padomes 22 dibinātāju saraksts

                  Dr. Claudio BORDIGNON, San Raffaele Scientific Institute, Milan

                  Prof. Manuel CASTELLS, Open University of Catalonia

                  Prof. Paul J. CRUTZEN, Max Planck Institute for Chemistry, Mainz

                  Prof. Mathias DEWATRIPONT, Université Libre de Bruxelles

                  Dr. Daniel ESTEVE, CEA Saclay

                  Prof. Pavel EXNER, Doppler Institute, Prague

                  Prof. Hans-Joachim FREUND, Fritz-Haber-Institute, Berlin

                  Prof. Wendy HALL, University of Southampton

                  Prof. Carl-Henrik HELDIN, Ludwig Institute for Cancer Research

                  Prof. Fotis C. KAFATOS, Imperial College London

                  Prof. Michal KLEIBER, Polish Academy of Sciences

                  Prof. Norbert KROO, Hungarian Academy of Sciences

                  Prof. Maria Teresa V.T. LAGO, University of Porto

                  Dr. Oscar MARIN PARRA, Instituto de Neurociencias de Alicante

                  Prof. Lord MAY, University of Oxford

                  Prof. Helga NOWOTNY, Wissenschaftszentrum, Wien

                  Prof. Christiane NÜSSLEIN-VOLHARD, Max-Planck-Institute for Developmental Biology, Tübingen

                  Prof. Leena PELTONEN-PALOTIE, University of Helsinki & National Public Health Institute

                  Prof. Alain PEYRAUBE, CNRS, Paris

                  Dr. Jens R. ROSTRUP-NIELSEN, Haldor Topsoe A/S

                  Prof. Salvatore SETTIS, Scuola Normale Superiore, Pisa

                  Prof. Rolf M. ZINKERNAGEL, University of Zurich