title: 2004/881/EK: Komisijas Lēmums (2004. gada 29. novembris) par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par I papildinājuma grozījumiem nolīgumam par stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto dzērienu tirdzniecību asociācijas līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, ņemot vērā paplašināšanos

text:
               21.12.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 373/44

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2004. gada 29. novembris)
   par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par I papildinājuma grozījumiem nolīgumam par stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto dzērienu tirdzniecību asociācijas līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, ņemot vērā paplašināšanos
   (2004/881/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. novembra Lēmumu 2002/979/EK par nolīguma parakstīšanu un dažu noteikumu pagaidu piemērošanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses (1), un jo īpaši tā 5. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ņemot vērā paplašināšanos, jāgroza I papildinājuma A iedaļa nolīgumam par stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto dzērienu tirdzniecību asociācijas līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai aizsargātu jaunos dalībvalstu noteikumus par stipriem alkoholiskajiem dzērieniem, kas stājas spēkā 2004. gada 1. maijā.

               (2)

               Tādēļ Kopiena un Čīles Republika saskaņā ar iepriekš minētā līguma 16. panta 2. punktu sarunu ceļā ir vienojušās par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, lai grozītu I papildinājuma A iedaļu. Vēstuļu apmaiņa tādēļ ir jāapstiprina.

               (3)

               Tā kā šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Stipro alkoholisko dzērienu komitejas atzinumu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Kopienas vārdā apstiprina nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku, ar ko groza I papildinājuma A iedaļu nolīgumam par stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto dzērienu tirdzniecību asociācijas līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo lauksaimniecības komisārs ir pilnvarots parakstīt vēstuļu apmaiņu, lai tā kļūst saistoša Kopienai.

      Briselē, 2004. gada 29. novembrī.

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Mariann FISCHER BOEL

      (1)  OV L 352, 30.12.2002., 1. lpp.
   NOLĪGUMS VĒSTUĻU APMAIŅAS VEIDĀ
   starp Eiropas Kopienu un Čīles Republiku par I papildinājuma grozījumu nolīgumam par stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto dzērienu tirdzniecību asociācijas līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses
   Briselē, 2004. gada 30. novembrī
   Godātais kungs!
   Man ir tas gods atsaukties uz sanāksmēm par tehniskajiem pielāgojumiem, kas veikti atbilstoši 16. panta 2. punktam nolīgumā par stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto dzērienu tirdzniecību 2002. gada 18. novembra asociācijas līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, kas paredz, ka līgumslēdzējas puses, abpusēji vienojoties, drīkst grozīt šo nolīgumu.
   Jums jau ir zināms, ka Eiropas Savienības paplašināšanās notiks 2004. gada 1. maijā. Tādēļ jāveic tehniskie pielāgojumi I papildinājuma A iedaļā (Kopienas izcelsmes aizsargāto stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu saraksts) iepriekš minētajā nolīgumā, paredzot jauno dalībvalstu stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu atzīšanu un aizsardzību, lai puses to piemērotu no 2004. gada 1. maija.
   Tādēļ man ir tas gods ierosināt to, ka I papildinājuma A iedaļu nolīgumam par stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto dzērienu tirdzniecību asociācijas līgumā starp Eiropas Kopienu un tas dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, aizstāj ar pievienoto papildinājumu, kas stājas spēkā 2004. gada 1. maijā un uz ko attiecas Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līguma stāšanās spēkā šajā pašā dienā.
   Es būšu pateicīga, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt šīs vēstules saturam.
   Kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

         Eiropas Kopienas vārdā —

      Mariann FISCHER BOEL

   Briselē, 2004. gada 30. novembrī
   Godātā kundze!
   Man ir tas gods apliecināt, ka esmu saņēmis šādu jūsu vēstuli ar šīsdienas datumu:

      “Man ir tas gods atsaukties uz sanāksmēm par tehniskajiem pielāgojumiem, kas veikti atbilstoši 16. panta 2. punktam nolīgumā par stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto dzērienu tirdzniecību 2002. gada 18. novembra asociācijas līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, kas paredz, ka līgumslēdzējas puses, abpusēji vienojoties, drīkst grozīt šo nolīgumu.
      Jums jau ir zināms, ka Eiropas Savienības paplašināšanās notiks 2004. gada 1. maijā. Tādēļ jāveic tehniskie pielāgojumi I papildinājuma A iedaļā (Kopienas izcelsmes aizsargāto stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu saraksts) iepriekš minētajā nolīgumā, paredzot jauno dalībvalstu stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu atzīšanu un aizsardzību, lai puses to piemērotu no 2004. gada 1. maija.
      Tādēļ man ir tas gods ierosināt to, ka I papildinājuma A iedaļu nolīgumam par stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto dzērienu tirdzniecību asociācijas līgumā starp Eiropas Kopienu un tas dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, aizstāj ar pievienoto papildinājumu, kas stājas spēkā 2004. gada 1. maijā un uz ko attiecas Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās līguma stāšanās spēkā šajā pašā dienā.
      Es būšu pateicīga, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt šīs vēstules saturam.”

   Man ir tas gods jums paziņot, ka Čīles Republika piekrīt šīs vēstules saturam.
   Kundze, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

         Čīles Republikas vārdā —

      Alberto VAN KLAVEREN

      “1. PAPILDINĀJUMS
      (kas minēts 6. pantā)
      STIPRO ALKOHOLISKO DZĒRIENU UN AROMATIZĒTO DZĒRIENUAIZSARGĀTIE NOSAUKUMI
      A.   Kopienas izcelsmes stipro alkoholisko dzērienu aizsargātie nosaukumi
      1.   Rums

                  Rhum de la Martinique/Rhum de la Martinique traditionnel

                  Rhum de la Guadeloupe/Rhum de la Guadeloupe traditionnel

                  Rhum de la Réunion/Rhum de la Réunion traditionnel

                  Rhum de la Guyane/Rhum de la Guyane traditionnel

                  Ron de Málaga

                  Ron de Granada

                  Rum da Madeira

            2. a)   Viskijs

                  Scotch Whisky

                  Irish Whisky

                  Whisky español

            (Šiem nosaukumiem var pievienot vārdus “malt” vai “grain”)
      2. b)   Viskijs

                  Irish Whiskey

                  Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey

            (Šiem nosaukumiem var pievienot vārdus “pot still”)
      3.   Graudu spirts

                  Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

                  Korn

                  Kornbrand

            4.   Vīna spirts

                  Eau-de-vie de Cognac

                  Eau-de-vie des Charentes

                  Cognac
                  (Nosaukumam “Cognac” var pievienot šādus vārdus:

                              —

                              Fine

                              —

                              Grande Fine Champagne

                              —

                              Grande Champagne

                              —

                              Petite Champagne

                              —

                              Petite Fine Champagne

                              —

                              Fine Champagne

                              —

                              Borderies

                              —

                              Fins Bois

                              —

                              Bons Bois)

                  Fine Bordeaux

                  Armagnac

                  Bas Armagnac

                  Haut Armagnac

                  Ténarèse

                  Eau-de-vie de vin de la Marne

                  Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine

                  Eau-de-vie de vin de Bourgogne

                  Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

                  Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

                  Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

                  Eau-de-vie de vin de Savoie

                  Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

                  Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

                  Eau-de-vie de vin originaire de Provence

                  Eau-de-vie de Faugères/Faugères

                  Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

                  Aguardente do Minho

                  Aguardente do Douro

                  Aguardente da Beira Interior

                  Aguardente da Bairrada

                  Aguardente do Oeste

                  Aguardente do Ribatejo

                  Aguardente do Alentejo

                  Aguardente do Algarve

                  Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes

                  Aguardente da Região dos Vinhos Verdes Alvarinho

                  Lourinhã

            5.   Brendijs

                  Brandy de Jerez

                  Brandy del Penedés

                  Brandy italiano

                  Brandy Αττικής /Brandy de Ática

                  Brandy Πελλοπονήσου/Brandy del Peloponeso

                  Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Brandy de Grecia central

                  Deutscher Weinbrand

                  Wachauer Weinbrand

                  Weinbrand Dürnstein

                  Karpatské brandy špeciál

            6.   Vīnogu čagu spirts

                  Eau-de-vie de marc de Champagne ou
                  Marc de Champagne

                  Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine

                  Eau-de-vie de marc de Bourgogne

                  Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

                  Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

                  Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

                  Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

                  Marc de Bourgogne

                  Marc de Savoie

                  Marc d'Auvergne

                  Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

                  Eau-de-vie de marc des Côtes-du-Rhône

                  Eau-de-vie de marc originaire de Provence

                  Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

                  Marc d'Alsace Gewürztraminer

                  Marc de Lorraine

                  Bagaceira do Minho

                  Bagaceira do Douro

                  Bagaceira da Beira Interior

                  Bagaceira da Bairrada

                  Bagaceira do Oeste

                  Bagaceira do Ribatejo

                  Bagaceira do Alentejo

                  Bagaceira do Algarve

                  Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes

                  Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes Alvarinho

                  Orujo gallego

                  Grappa

                  Grappa di Barolo

                  Grappa piemontese o del Piemonte

                  Grappa lombarda o di Lombardia

                  Grappa trentina o del Trentino

                  Grappa friulana o del Friuli

                  Grappa veneta o del Veneto

                  Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige

                  Τσικουδιά Κρήτης/Tsikoudia de Creta

                  Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro de Macedonia

                  Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tsipouro de Tesalia

                  Τσίπουρο Τυρνάβου/Tsipouro de Tyrnavos

                  Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

                  Ζιβανία/Zivania

                  Pálinka

            7.   Augļu alkohols

                  Schwarzwälder Kirschwasser

                  Schwarzwälder Himbeergeist

                  Schwarzwälder Mirabellenwasser

                  Schwarzwälder Williamsbirne

                  Schwarzwälder Zwetschgenwasser

                  Fränkisches Zwetschgenwasser

                  Fränkisches Kirschwasser

                  Fränkischer Obstler

                  Mirabelle de Lorraine

                  Kirsch d'Alsace

                  Quetsch d'Alsace

                  Framboise d'Alsace

                  Mirabelle d'Alsace

                  Kirsch de Fougerolles

                  Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige

                  Südtiroler Aprikot/Südtiroler

                  Marille/Aprikot dell'Alto Adige/Marille dell'Alto Adige

                  Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige

                  Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige

                  Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige

                  Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige

                  Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige

                  Williams friulano o del Friuli

                  Sliwovitz del Veneto

                  Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

                  Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

                  Distillato di mele trentino o del Trentino

                  Williams trentino o del Trentino

                  Sliwovitz trentino o del Trentino

                  Aprikot trentino o del Trentino

                  Medronheira do Algarve

                  Medronheira do Buçaco

                  Kirsch o Kirschwasser friulano

                  Kirsch o Kirschwasser trentino

                  Kirsch o Kirschwasser Veneto

                  Aguardente de pêra da Lousã

                  Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

                  Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

                  Wachauer Marillenbrand

                  Bošácka Slivovica

                  Szatmári Szilvapálinka

                  Kecskeméti Barackpálinka

                  Békési Szilvapálinka

                  Szabolcsi Almapálinka

                  Slivovice

                  Pálinka

            8.   Ābolu sidrs un bumbieru vīns

                  Calvados

                  Calvados du Pays d'Auge

                  Eau-de-vie de cidre de Bretagne

                  Eau-de-vie de poiré de Bretagne

                  Eau-de-vie de cidre de Normandie

                  Eau-de-vie de poiré de Normandie

                  Eau-de-vie de cidre du Maine

                  Aguardiente de sidra de Asturias

                  Eau-de-vie de poiré du Maine

            9.   Genciānas spirts

                  Bayerischer Gebirgsenzian

                  Südtiroler Enzian/Genzians dell'Alto Adige

                  Genziana trentina o del Trentino

            10.   Augļu alkohola dzērieni

                  Pacharán

                  Pacharán navarro

            11.   Stiprie alkoholiskie dzērieni ar kadiķogu aromātu

                  Ostfriesischer Korngenever

                  Genièvre Flandres Artois

                  Hasseltse jenever

                  Balegemse jenever

                  Péket de Wallonie

                  Steinhäger

                  Plymouth Gin

                  Gin de Mahón

                  Vilniaus Džinas

                  Spišská Borovička

                  Slovenská Borovička Juniperus

                  Slovenská Borovička

                  Inovecká Borovička

                  Liptovská Borovička

            12.   Stiprie alkoholiskie dzērieni ar ķimeņu aromātu

                  Dansk Akvavit/Dansk Aquavit

                  Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit

            13.   Stiprie alkoholiskie dzērieni ar anīsa aromātu

                  Anís español

                  Évora anisada

                  Cazalla

                  Chinchón

                  Ojén

                  Rute

                  Oύζο/Ouzo

            14.   Liķieri

                  Berliner Kümmel

                  Hamburger Kümmel

                  Münchener Kümmel

                  Chiemseer Klosterlikör

                  Bayerischer Kräuterlikör

                  Cassis de Dijon

                  Cassis de Beaufort

                  Irish Cream

                  Palo de Mallorca

                  Ginjinha portuguesa

                  Licor de Singeverga

                  Benediktbeurer Klosterlikör

                  Ettaler Klosterlikör

                  Ratafia de Champagne

                  Ratafia catalana

                  Anis português

                  Finnish berry/Finnish fruit liqueur

                  Grossglockner Alpenbitter

                  Mariazeller Magenlikör

                  Mariazeller Jagasaftl

                  Puchheimer Bitter

                  Puchheimer Schlossgeist

                  Steinfelder Magenbitter

                  Wachauer Marillenlikör

                  Jägertee/Jagertee/Jagatee

                  Allažu Kimelis

                  Čepkelių

                  Demänovka Bylinný Likér

                  Polish Cherry

                  Karlovarská Hořká

            15.   Stiprie alkoholiskie dzērieni

                  Pommeau de Bretagne

                  Pommeau du Maine

                  Pommeau de Normandie

                  Svensk Punsch/Swedish Punch

                  Slivovice

            16.   Degvīns

                  Svensk Vodka/Vodka sueco

                  Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka finlandés

                  Polska Wódka/ Vodka polaco

                  Laugarício Vodka

                  Originali Lietuviška degtiné

                  Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej/Herbal Vodka from the North Podlasie Lowland aromatised with an extract of bison grass

                  Latvijas Dzidrais

                  Rīgas Degvīns

                  LB Degvīns

                  LB Vodka

            17.   Stiprie alkoholiskie rūgtie dzērieni

                  Rīgas melnais Balzāms/Riga Black Balsam

                  Demänovka bylinná horká”.


title: 2012/242/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 2. maijs ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas

text:
               5.5.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 120/15

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 2. maijs),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas
   (2012/242/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Timoteo MARTÍNEZ AGUADO kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelta:

               —

                  María del Mar ESPAÑA MARTÍ kundze, Viceconsejera de la Consejería de Presidencia y Administraciones Públicas de la Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha.

         2. pants
   Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 2. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         M. VESTAGER

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: Padomes Lēmums (2002. gada 28. februāris) attiecībā uz Nolīguma par Eiropas Ekonomikas kopienas un Sanmarīno Republikas sadarbību un muitas savienību, kā arī tā protokola slēgšanu pēc 1995. gada 1. janvārī notikušās paplašināšanās

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32002D0245

Oficiālais Vēstnesis L 084 , 28/03/2002 Lpp. 0041 - 0042

		Padomes Lēmums(2002. gada 28. februāris)attiecībā uz Nolīguma par Eiropas Ekonomikas kopienas un Sanmarīno Republikas sadarbību un muitas savienību, kā arī tā protokola slēgšanu pēc 1995. gada 1. janvārī notikušās paplašināšanās(2002/245/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 133. un 308. pantu saistībā ar šī līguma 300. panta 2. punkta otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā:(1) Nolīgums par Eiropas Ekonomikas kopienas un Sanmarīno Republikas sadarbību un muitas savienību, še turpmāk "Nolīgums", parakstīts Briselē, 1991. gada 16. decembrī, un to ir ratificējušas divpadsmit dalībvalstis, kas tad bija minētā nolīguma parakstītājas.(2) Līdz brīdim, kad nolīgums stājas spēkā, starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Sanmarīno Republiku tika noslēgts Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un muitas savienību [3].(3) Eiropas Savienībā ir iestājušās Austrija, Somija un Zviedrija, un saskaņā ar Pievienošanās līgumu tām jāpievienojas nolīgumam.(4) Šo valstu pievienošanās dēļ nolīgums nekā citādi nav jāgroza, kā vien jāsagatavo autentiski tā teksti somu un zviedru valodās.(5) Šādā gadījumā, ņemot vērā īpašo situāciju Sanmarīno un attīstot Kopienas ārējos ekonomiskos sakarus, nolīgumam jāstājas spēkā, ciktāl tas attiecas uz Kopienu un divpadsmit parakstītājām dalībvalstīm.(6) Vienlaikus Padomei Kopienas vārdā jāapstiprina nolīguma protokols sakarā ar Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanos Eiropas Savienībai (še turpmāk "Protokols").(7) Austrijas, Somijas un Zviedrijas gadījumā nolīgums un tā protokols, bet pārējo divpadsmit dalībvalstu gadījumā — protokols — stāsies spēkā pēc paziņošanas par to, ka izpildītas attiecīgās procedūras,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina 1991. gada 16. decembrī Briselē parakstīto Nolīgumu par Eiropas Ekonomikas kopienas un Sanmarīno Republikas sadarbību un muitas savienību, tostarp visas deklarācijas, kas ir nolīguma sastāvdaļa.Nolīguma un deklarāciju teksti ir pievienoti šim lēmumam.Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā iesniedz nolīguma 30. pantā paredzēto ziņojumu.2. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina Protokolu Nolīgumam par Eiropas Ekonomikas kopienas un Sanmarīno Republikas sadarbību un muitas savienību sakarā ar Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iestāšanos Eiropas Savienībā.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā iesniedz protokola 3. pantā paredzēto ziņojumu.Briselē, 2002. gada 28. februārīPadomes vārdā —priekšsēdētājsA. Acebes Paniagua[1] OV C 302, 22.11.1991., 10. lpp. unOV C 124, 21.4.1997., 1. lpp.[2] OV C 241, 21.9.1992., 169. lpp unOV C 328, 26.10.1998., 218. lpp.[3] OV L 359, 9.12.1992., 13. lpp.--------------------------------------------------


title: Komisijas lēmums (1980. gada 25. jūnijs), ar kuru izveido Padomdevēju komiteju, lai kontrolētu un samazinātu piesārņojumu, ko rada ogļūdeņražu emisija jūrā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31980D0686

Oficiālais Vēstnesis L 188 , 22/07/1980 Lpp. 0011 - 0012 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 15 Sējums 2 Lpp. 0227  Speciālizdevums grieķu valodā Nodaļa 15 Sējums 1 Lpp. 0248  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 15 Sējums 2 Lpp. 0227  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 15 Sējums 2 Lpp. 0171  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 15 Sējums 2 Lpp. 0171

		Komisijas Lēmums(1980. gada 25. jūnijs),ar kuru izveido Padomdevēju komiteju, lai kontrolētu un samazinātu piesārņojumu, ko rada ogļūdeņražu emisija jūrā(80/686/EEK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,tā kā 1978. gada 7. un 8. aprīļa Kopenhāgenas sanāksmē, 1978. gada 6. un 7. jūlija Brēmenes sanāksmē un 1980. gada 27. un 28. aprīļa Luksemburgas sanāksmē Eiropas Padome pauda viedokli par jūras piesārņošanas novēršanu un cīņu pret piesārņošanu, it īpaši par naftu, kam jākļūst par vienu no Kopienas darbības galvenajiem mērķiem;tā kā Eiropas Kopienas 1973. gada vides rīcības programma [1], kas papildināta ar 1977. gada programmu [2], uzsvēra, ka Rietumeiropai ir sevišķi svarīgi veikt efektīvas darbības pret briesmām, kas draud no naftas pārvadāšanas, tostarp nopietnu piekrastes piesārņojumu, kāds var rasties starpgadījumu rezultātā tāljūrā, un kā prioritāti noteica jūras ūdens aizsardzību, lai saglabātu ekoloģisko līdzsvaru;tā kā Padome 1978. gada 26. jūnijā ir pieņēmusi rezolūciju, ar ko apstiprina Eiropas Kopienas rīcības programmu par tāda piesārņojuma kontroli un samazināšanu, ko rada naftas emisija jūrā [3];tā kā Komisijai ir vajadzīgs dalībvalstu augsti kvalificētu ekspertu atzinums attiecībā uz piesārņojumu, ko izraisa naftas emisija jūrā;tā kā Kopienai ir vajadzīgs arī forums, kurā eksperti var tikties, lai apkopotu esošo informāciju un dalībvalstīs uzkrāto pieredzi, tādejādi atvieglojot ieviesto vai plānoto pasākumu koordināciju valstī, starptautiski vai Kopienā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Komisija izveido Padomdevēju komiteju, lai kontrolētu un samazinātu piesārņojumu, ko rada ogļūdeņražu emisija jūrā, turpmāk –"Komiteja".2. pantsKomitejai ir šāda kompetence:1. Pēc Komisijas pieprasījuma vai pašas iniciatīvas konsultēt Komisiju par visām problēmām attiecībā uz Kopienas pasākumu īstenošanu, lai kontrolētu un samazinātu piesārņojumu, ko izraisa naftas emisija jūrā;2. Ļaut apkopot esošo informāciju un dalībvalstīs uzkrāto pieredzi par to, kā kontrolēt un samazināt piesārņojumu, ko izraisa naftas emisija jūrā, tādejādi veicinot ieviesto vai plānoto pasākumu koordināciju valstī, starptautiski vai Kopienā.3. pants1. Komitejā ir valdību eksperti, kas ir speciālisti 2. pantā noteiktajās jomās (trīs pārstāvji no katras dalībvalsts).2. Komisija izvēlas Komitejas locekļus, kurus izvirza dalībvalstis.3. Attiecīgo Komisijas struktūrvienību pārstāvji piedalās Komitejas sanāksmēs.4. pantsKatram Komitejas loceklim izvēlas vienu aizstājēju. Neierobežojot 9. pantu, aizstājējs apmeklē Komitejas sanāksmes un piedalās Komitejas darbā tikai, ja pilntiesīgais loceklis nevar ierasties.5. pantsKomisija publicē dalībnieku sarakstu informācijai Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.6. pantsKomitejas priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.7. pantsKomiteja no locekļiem ievēl sešus priekšsēdētāja vietniekus.Komiteja izveido biroju, kurā ir priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki.8. pantsKomisijas struktūrvienības nodrošina Komitejas un biroja sekretariātu.9. pantsPriekšsēdētājs var Komitejas darbā uzaicināt piedalīties kā ekspertu jebkuru kompetentu personu par dienaskārtībā iekļautajiem jautājumiem.Eksperti piedalās apspriedē tikai tajā jautājumā, par kuru viņi ir uzaicināti.10. pantsKomiteja izstrādā savu reglamentu.11. pantsNeierobežojot Līguma 214. pantu, Komitejas locekļiem ir pienākums neizpaust jebkādu informāciju, ko viņi uzzina Komitejas vai biroja darbā, ja Komisija tos informē, ka prasītajam viedoklim vai uzdotajam jautājumam ir konfidenciāls raksturs.Šādos gadījumos attiecīgajās sanāksmēs piedalās tikai Komitejas locekļi un Komisijas pārstāvji.12. pantsŠis lēmums stājas spēkā 1980. gada 25. jūnijā.Briselē, 1980. gada 25. jūnijāKomisijas vārdā —priekšsēdētāja vietnieksLorenzo Natali[1] OV C 112, 20.12.1973., 1. lpp.[2] OV C 139, 13.6.1977., 1. lpp.[3] OV C 162, 8.7.1978., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (1981. gada 3. marts) par dienas naudas piešķiršanu un ceļa izdevumu atlīdzināšanu Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem, kā arī aizstājējiem un ekspertiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31981D0121

Oficiālais Vēstnesis L 067 , 12/03/1981 Lpp. 0029 - 0029 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 1 Sējums 2 Lpp. 0013  Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 01 Sējums 6 Lpp. 0061  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 1 Sējums 2 Lpp. 0013  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 01 Sējums 6 Lpp. 0061

		Padomes lēmums(1981. gada 3. marts)par dienas naudas piešķiršanu un ceļa izdevumu atlīdzināšanu Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem, kā arī aizstājējiem un ekspertiem(81/121/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Līgumu par vienotas Eiropas Kopienu Padomes un vienotas Eiropas Kopienu Komisijas izveidi, un jo īpaši tā 6. pantu,tā kā ir jāparedz kārtība, kādā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem, kā arī aizstājējiem un ekspertiem atbilstoši 1974. gada 13. jūnija Ekonomikas un sociālo lietu komitejas reglamentam [1], kas grozīts 1980. gada 22. jūlijā [2], tiek piešķirta dienas nauda un atlīdzināti ceļa izdevumi,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsEkonomikas un sociālo lietu komitejas locekļiem, aizstājējiem un ekspertiem ir tiesības uz dienas naudu par dienām, kas aizvadītas sanāksmēs vai ceļā, kā arī uz ceļa izdevumu atlīdzinājumu saskaņā ar turpmāk izklāstītiem noteikumiem.2. pantsDienas nauda par vienu sanāksmē aizvadītu dienu ir:- BEF 3300 komitejas locekļiem,- BEF 2475 aizstājējiem un ekspertiem.3. pants1. Laiku, ko ņem vērā ceļā pavadīto dienu atlīdzināšanai, nosaka pēc vienotas turp un atpakaļ brauciena likmes saskaņā ar šādu aprēķinu:- trīs ceturtdaļas no dienas braucienam attālumā, kas pārsniedz 100 kilometrus, bet nepārsniedz 200 kilometrus,- viena diena braucienam attālumā, kas pārsniedz 200 kilometrus, bet nepārsniedz 500 kilometrus,- pusotra diena braucienam attālumā, kas pārsniedz 500 kilometrus, bet nepārsniedz 1000 kilometrus,- divas dienas braucienam attālumā, kas pārsniedz 1000 kilometrus.2. Tomēr ceļā pavadīto dienu atlīdzināšana arī turpmāk atbilst summām, ko maksā saskaņā ar Ekonomikas un sociālo lietu komitejas finanšu noteikumiem, kas ir spēkā 1981. gada 1. martā, ciktāl 1. punktā aprakstītā aprēķina metode ļauj sasniegt tādu pašu atlīdzinājuma līmeni.4. pants1. Ceļa izdevumus atlīdzina saskaņā ar 1981. gada 1. martā spēkā esošajiem Ekonomikas un sociālo lietu komitejas finanšu noteikumiem. Uz aizstājējiem attiecas tie paši nosacījumi, kurus piemēro locekļiem un ekspertiem.2. Tomēr locekļu, aizstājēju un ekspertu ceļojumus ar lidmašīnu atlīdzina, pamatojoties uz maksu braucienam ekonomiskajā klasē, izņemot priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka ceļojumu oficiālā vizītē, kam ir tiesības uz biznesa klases brauciena maksas atlīdzinājumu.5. pantsŠis lēmums stājas spēkā 1981. gada 1. martā.Briselē, 1981. gada 3. martāPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. M. V. van Aardenne[1] OV L 228, 19.8.1974., 1. lpp.[2] OV L 366, 31.12.1980., 30. lpp.--------------------------------------------------


title: 2012/145/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 28. februāris ) par to, lai noslēgtu Eiropas Savienības un Gvinejas-Bisavas Republikas saskaņoto Protokolu, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts starp abām pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē

text:
               10.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 72/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 28. februāris)
   par to, lai noslēgtu Eiropas Savienības un Gvinejas-Bisavas Republikas saskaņoto Protokolu, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts starp abām pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē
   (2012/145/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2008. gada 17. martā pieņēma Regulu (EK) Nr. 241/2008 par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku (1).

               (2)

               Eiropas Savienība risināja sarunas ar Gvinejas-Bisavas Republiku par jaunu protokolu, ar kuru ES kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Gvinejas-Bisavas suverenitātē vai jurisdikcijā (turpmāk “protokols”).

               (3)

               Šo sarunu rezultātā 2011. gada 15. jūnijā protokols tika parafēts.

               (4)

               Šis protokols ir parakstīts saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/885/ES (2), un to provizoriski piemēro no 2011. gada 16. jūnija.

               (5)

               Minētais protokols būtu jānoslēdz,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Eiropas Savienības un Gvinejas-Bisavas Republikas saskaņotais Protokols, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts starp abām pusēm spēkā esošajā Eiropas Kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē (turpmāk “protokols”) (3).
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz protokola 14. pantā paredzēto paziņojumu, lai izteiktu Savienības piekrišanu uzņemties šā protokola saistības (4).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2012. gada 28. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  OV L 75, 18.3.2008., 49. lpp.

      (2)  OV L 344, 28.12.2011., 1. lpp.

      (3)  Protokols ir publicēts OV L 344, 28.12.2011., 1. lpp., kopā ar lēmumu par parakstīšanu.

      (4)  Protokola spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2009/249/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 16. marts ), ar ko ieceļ amatā Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes priekšsēdētāju

text:
               20.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 74/30

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 16. marts),
   ar ko ieceļ amatā Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes priekšsēdētāju
   (2009/249/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 235/2008/EK (2008. gada 11. marts), ar ko izveido Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi (1), un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Komisijas atzinumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo uz trim gadiem Johnny ÅKERHOLM kungs tiek iecelts par Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes priekšsēdētāju.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 16. martā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         A. VONDRA

      (1)  OV L 73, 15.3.2008., 17. lpp.


title: 2011/476/ES: Komisijas Lēmums ( 2011. gada 27. jūlijs ) par drošības prasībām, kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK jāievēro Eiropas standartos attiecībā uz stacionārajiem trenažieriem  Dokuments attiecas uz EEZ

text:
               28.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/16

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2011. gada 27. jūlijs)
   par drošības prasībām, kuras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/95/EK jāievēro Eiropas standartos attiecībā uz stacionārajiem trenažieriem
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2011/476/ES)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes2001. gada 3. decembra Direktīvu 2001/95/EK par produktu vispārēju drošību (1) un jo īpaši tās 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   tā kā:

               (1)

               Direktīvā 2001/95/EK paredzēts, ka Eiropas standartus izveido Eiropas mēroga standartizācijas struktūras. Ar šādiem standartiem jānodrošina ražojumu atbilstība minētajā direktīvā ietvertajām vispārējās drošības prasībām.

               (2)

               Direktīvā 2001/95/EK paredzēts, ka produktu uzskata par drošu, ja tas atbilst brīvprātīgi pieņemtiem valsts standartiem, ar kuriem pārņemti Eiropas standarti un uz kuriem Komisija publicējusi atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (3)

               Direktīvas 2001/95/EK 4. pantā ir noteikta Eiropas standartu izstrādāšanas kārtība. Saskaņā ar minēto procedūru Komisijai jānosaka konkrētās drošības prasības, kurām jāatbilst Eiropas standartiem, un pēc tam uz minēto prasību pamata Eiropas standartizācijas struktūras jāpilnvaro izstrādāt minētos standartus.

               (4)

               Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē atsauces uz šādā veidā pieņemtiem Eiropas standartiem.

               (5)

               Saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 2. punkta otro daļu atsauces uz Eiropas standartiem, ko Eiropas standartizācijas struktūras pieņēmušas vēl pirms minētās direktīvas stāšanās spēkā, var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī bez Komisijas pilnvarojuma, ja minētie standarti nodrošina atbilstību minētajā direktīvā noteiktajām vispārējās drošības prasībām.

               (6)

               Komisija ar Lēmumu 2006/514/EK (2)
                  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja atsauces uz deviņiem Eiropas standartiem attiecībā uz stacionāro trenažieru drošību.

               (7)

               Šie deviņi stacionāro trenažieru drošībai paredzētie Eiropas standarti, uz kuriem attiecas Lēmums 2006/514/EK, nav pamatoti ar Komisijas pilnvarojumu, ko pieņem saskaņā ar 4. panta 1. punktu.

               (8)

               Trīs no šiem standartiem, proti, EN 957-4:1996, EN 957-5:1996 un EN 957-6:2001, ir aizstāti ar jaunām redakcijām, proti, EN 957-4+A1:2010, EN 957-5:2009 un EN 957-6:2010. Šīs jaunās redakcijas tika pieņemtas pēc Direktīvas 2001/95/EK stāšanās spēkā, un tādējādi atsauces uz tām nevar publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja nav Komisijas pilnvarojuma, ar ko nosaka konkrētās drošības prasības.

               (9)

               Lai novērtētu stacionāro trenažieru Eiropas standartu jauno un visu turpmāko versiju atbilstību Direktīvā 2001/95/EK paredzētajām vispārējās drošības prasībām, jāatjauno minētās direktīvas 4. pantā noteiktā kārtība.

               (10)

               Tāpēc Komisijai jānosaka stacionāro trenažieru konkrētas drošības prasības, lai uz minēto prasību pamata pilnvarotu Eiropas standartizācijas struktūras izstrādāt attiecīgos Eiropas standartus.

               (11)

               Tiklīdz attiecīgie standarti ir pieejami un ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 4. panta 2. punktā noteikto procedūru nolemj publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī atsauces uz tiem, minētajiem standartiem atbilstošie stacionārie trenažieri jāuzskata par atbilstošiem Direktīvā 2001/95/EK paredzētajām vispārējās drošības prasībām, ciktāl uz drošības prasībām attiecas minētie standarti.

               (12)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/95/EK 15. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Šajā lēmumā “stacionārie trenažieri” ir ražojums ar motora piedziņu vai bez tās, ko izmanto treniņam, vingrināšanai, diagnostikas vai rehabilitācijas mērķiem, uz kura veic atkārtotas kustības un kurš izmantošanas laikā ir statisks. Šīs iekārtas atrodas uz grīdas vai ir piestiprinātas pie griestiem vai sienas vai pie cita nostiprināta balsta.
   2. pants
   Šā lēmuma pielikumā ir izklāstītas 1. pantā minētajiem ražojumiem paredzētās konkrētās drošības prasības, kuras atbilstīgi Direktīvas 2001/95/EK 4. pantam jāiekļauj Eiropas standartos.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 27. jūlijā

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.

      (2)  OV L 200, 22.7.2006., 35. lpp.

      PIELIKUMS

         KONKRĒTĀS DROŠĪBAS PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ STACIONĀRAJIEM TRENAŽIERIEM

         I   daļa

         Ražojums un tā definīcija

      Stacionāros trenažierus, uz kuriem attiecas šis pilnvarojums, izmanto treniņam, vingrināšanai, diagnostikas vai rehabilitācijas mērķiem, veicot uz tiem atkārtotas kustības. Izmantošanas laikā trenažieris ir statisks. Trenažieri atrodas uz grīdas vai ir piestiprināti pie griestiem vai sienas vai pie cita nostiprināta balsta.
      Šos trenažierus parasti izmanto fiziskās sagatavotības uzlabošanas studijās, viesnīcās, sporta un veselības klubos, rehabilitācijas centros vai mājas apstākļos. Teritorija, kurā izmanto minētos trenažierus, ir “treniņa zona”, un piekļuvi tai var ļaut vienīgi lietotājiem un profesionālam personālam (piemēram, treneriem un medicīniskajam personālam).
      Šīs prasības attiecas uz trenažieriem ar motora piedziņu saistībā ar riskiem, kuri nav aplūkoti Direktīvā par mašīnām (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/42/EK (1)).
      Lai papildinātu vispārējās drošības prasības, attiecībā uz dažiem konkrētiem trenažieriem ir paredzētas papildu drošības prasības.
      Ja uz paredzēto stacionāro trenažieru izmantošanu attiecas arī Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīva 93/42/EEK par medicīnas ierīcēm (2), jāizpilda piemērojamās papildu prasības.
      Stacionārie trenažieri, uz kuriem attiecas šis pilnvarojums, jāklasificē pēc īpašām precizitātes un lietojuma klasēm atbilstīgi attiecīgo iekārtu lietošanas mērķim.

         Precizitātes klases

      A klase: augsta precizitāte;
      B klase: vidēja precizitāte;
      C klase: minimāla precizitāte.

         Lietojuma klases

      S klase (studijā): profesionāla un/vai komerciāla izmantošana;
      H klase (mājas apstākļos): izmantošana mājās;
      I klase: profesionāla un/vai komerciāla izmantošana, ieskaitot lietojumu cilvēkiem ar īpašām vajadzībām (piemēram, ar maņu orgānu darbības traucējumiem, ar kustību traucējumiem vai ar mācīšanās grūtībām).

         II   daļa

      A.   Vispārējās drošības prasības

      Ražojumiem jāatbilst Direktīvā 2001/95/EK minētajām vispārējās drošības prasībām, un tiem jābūt “drošiem” minētās direktīvas 2. panta b) punkta nozīmē. Jo īpaši ražojumam jābūt drošam parastos un paredzamos izmantošanas apstākļos (ieskaitot, piemēram, glabāšanu, pārvešanu uz glabāšanas vietu, uzstādīšanu, demontāžu un apkopi) visā ražojuma dzīves ciklā. Arī iekārtām, kas paredzētas profesionāliem lietotājiem (piemēram, treneriem, skolotājiem), jābūt drošām.
      Parastos un paredzamos stacionāro trenažieru izmantošanas apstākļos līdz minimumam jāsamazina traumas vai veselības un drošības kaitējuma risks. Neviena daļa, kas lietotājam – vai trešām personām – ir pieejama parastas vai paredzētas lietošanas laikā, tam nerada fiziskas traumas vai negatīvi neietekmē tā veselību.
      Lietotāji jāinformē par iespējamiem riskiem un apdraudējumu un par to, kā tos novērst.
      Lai gan trenažieri nav paredzēti bērniem, šos ražojumus aizvien biežāk izmanto mājas apstākļos, un tādējādi bērni tiem var viegli piekļūt. Nelaimes gadījumi, kuri notiek uz trenažieriem mājās un kuros ir iesaistīti bērni, var radīt smagas traumas, kā arī apdegumus, plēstas brūces un saspiedumus. Ja ar konstrukciju vai drošības pasākumiem nav iespējams pietiekami līdz minimumam samazināt šādus riskus, tad atlikušo risku novērš, izmantojot ar ražojumu saistītu informāciju, kas paredzēta vecākiem vai aprūpes sniedzējiem.
      B.   Konkrētās drošības prasības

      Piemērojot Direktīvā 2001/95/EK minētās vispārējās drošības prasības, obligāti ņem vērā šādus aspektus:

                  a)

                  brīvi novietotu iekārtu stabilitāte;

                  b)

                  asas malas un izvirzījumi;

                  c)

                  cauruļu gali;

                  d)

                  punkti, kas saspiežas, bīdās, rotē, kustas turp atpakaļ un atrodas pieejamā zonā;

                  e)

                  svari;

                  f)

                  piekļuve iekārtai un izkļūšana no tās;

                  g)

                  regulēšanas un bloķēšanas mehānismi;

                  h)

                  virves, siksnas un ķēdes;

                  i)

                  metāla troses un trīši;

                  j)

                  virvju un siksnu vadīklas;

                  k)

                  ievilkšanas punkti;

                  l)

                  satvērēji;

                  m)

                  viengabala rokturi;

                  n)

                  pielikti rokturi;

                  o)

                  rotējoši rokturi;

                  p)

                  elektrodrošība;

                  q)

                  kopšana un apkope;

                  r)

                  montāžas norādījumi;

                  s)

                  vispārējās lietošanas norādes;

                  t)

                  biomehāniskās pamatprasības;

                  u)

                  marķējums;

                  v)

                  brīdinājumi, īpaši attiecībā uz riskiem, kam pakļauti bērni;

                  w)

                  īpaši bērniem paredzēta imobilizācijas ierīce, kas atslēdz strāvu.

            Piemērojot Direktīvā 2001/95/EK minētās vispārējās drošības prasības, obligāti ņem vērā šādus testus:

                  a)

                  izmēru pārbaude;

                  b)

                  vizuālā pārbaude;

                  c)

                  virsmas reljefa pārbaude;

                  d)

                  veiktspējas tests;

                  e)

                  izgatavotāja sertifikāts;

                  f)

                  ievilkšanas punktu pārbaude;

                  g)

                  testa apstākļi;

                  h)

                  stabilitātes tests;

                  i)

                  trošu, siksnu un ķēžu sagraujošās slodzes noteikšana;

                  j)

                  spararatu pārbaude;

                  k)

                  pieliktu rokturu noņemšanas spēka noteikšana;

                  l)

                  piekļuves un izkļūšana pārbaude;

                  m)

                  izturības pārbaude pie slodzes;

                  n)

                  pulsa pārbaudes metodes tests;

                  o)

                  jaudas rādījumu precizitātes pārbaude;

                  p)

                  norādījumu un brīdinājumu novērtēšana;

                  q)

                  testa ziņojums.

         (1)  OV L 157, 9.6.2006., 24. lpp.

         (2)  OV L 169, 12.7.1993., 1. lpp.


title: 2008/336/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 14. aprīlis ), ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

text:
               29.4.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 115/32

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 14. aprīlis),
   ar ko ieceļ un nomaina Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus
   (2008/336/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā SPĀNIJAS un NĪDERLANDES valdību izvirzītās kandidatūras,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2006. gada 18. septembra lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2006. gada 18. septembra līdz 2009. gada 17. septembrim.

               (2)

                  Pilar GOMEZ MUNOS kundzei un Marcel NOLLEN kungam atkāpjoties no amata, Centra valdē ir atbrīvojušās divas locekļu vietas valdības pārstāvja kategorijā.

               (3)

               Būtu jāieceļ divi iepriekšminētā centra valdes locekļi uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2009. gada 17. septembrī,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Ar šo turpmāk minētās personas ir ieceltas par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļiem uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2009. gada 17. septembrim:

      VALDĪBU PĀRSTĀVJI

               SPĀNIJA: Maria Jose GARIJO EQUIZA kundze

               NĪDERLANDE: Peter van IJSSELMUIDEN kungs

      Luksemburgā, 2008. gada 14. aprīlī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         I. JARC

      (1)  OV L 39, 13.02.1975., 1.lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 1. lpp.).

      (2)  OV C 240, 5.10.2006., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/2136 (2016. gada 21. novembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību

text:
               7.12.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 332/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/2136
   (2016. gada 21. novembris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2007. gada 18. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Islandi nolūkā parakstīt nolīgumu par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību (“nolīgums”). Sarunas tika sekmīgi noslēgtas, parafējot nolīgumu.

               (2)

               Puses vienojas savstarpēji veicināt ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saskaņotu attīstību, kā norādīts Līguma par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) (1) 22. panta 1. punktā, un sekmēt tādu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētu lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu tirdzniecību, kuru izcelsme ir Pušu teritorijās.

               (3)

               Tādēļ nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek atļauta Nolīguma starp Eiropas Savienību un Islandi par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu (2).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 21. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. PLAVČAN

      (1)  1.C pielikums Marrākešas līgumam par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu, kas 1994. gada 15. aprīlī parakstīts Marrākešā Marokā.

      (2)  Nolīguma teksts tiks publicēts Oficiālajā Vēstnesī kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1672/2006/EK ( 2006. gada 24. oktobris ), ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu – Progress

text:
               15.11.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 315/1

      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1672/2006/EK
   (2006. gada 24. oktobris),
   ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu – PROGRESS
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 13. panta 2. punktu, 129. pantu un 137. panta 2. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),
   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),
   saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),
   tā kā:

               (1)

               Eiropadomes Lisabonas sanāksmē 2000. gada 23. un 24. martā kā nozīmīgu elementu Savienības vispārējā stratēģijā iekļāva nodarbinātības un sociālās iekļaušanas veicināšanu, lai sasniegtu nākamās desmitgades stratēģisko mērķi kļūt par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zināšanām balstīto ekonomiku, kas spēj panākt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, nodrošinot vairāk un labākas darba vietas un lielāku sociālo kohēziju. Tā Savienībai nospraudusi lielus mērķus un uzdevumus, lai atjaunotu nosacījumus pilnīgai nodarbinātībai, uzlabotu darba kvalitāti un celtu darba ražīgumu un lai veicinātu sociālo kohēziju un iekļaušanos darba tirgū. Turklāt šo stratēģiju pārskatīja Eiropadomes Briseles sanāksmē 2005. gada 22. un 23. martā.

               (2)

               Saskaņā ar Komisijas nepārprotamo ieceri konsolidēt un racionalizēt Kopienas finansējuma instrumentus ar šo lēmumu būtu jāizveido vienota un racionalizēta programma, kas nodrošinātu to darbību turpināšanu un attīstību, kuras ir sāktas, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2000/750/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko ievieš Kopienas rīcības programmu diskriminācijas apkarošanai (no 2001. līdz 2006. gadam) (4), Padomes Lēmumu 2001/51/EK (2000. gada 20. decembris), ar ko izveido programmu, kura attiecas uz Kopienas pamatstratēģiju dzimumu līdztiesības jomā (2001–2005) (5), un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumiem Nr. 50/2002/EK (2001. gada 7. decembris), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai veicinātu dalībvalstu sadarbību centienos apkarot sociālo atstumtību (6), Nr. 1145/2002/EK (2002. gada 10. jūnijs) par Kopienas veicināšanas pasākumiem nodarbinātības jomā (7) un Nr. 848/2004/EK (2004. gada 29. aprīlis), ar ko izveido Kopienas rīcības programmu, lai atbalstītu organizācijas, kas Eiropas līmenī darbojas vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā (8), kā arī pamatojoties uz darbībām, kas Kopienā veiktas attiecībā uz darba apstākļiem.

               (3)

               Eiropadomes Luksemburgas ārkārtas sanāksmē par nodarbinātību 1997. gada 20. un 21. novembrī ieviesa Eiropas Nodarbinātības stratēģiju, lai koordinētu dalībvalstu nodarbinātības politiku, pamatojoties uz kopīgi pieņemtām pamatnostādnēm un ieteikumiem nodarbinātības jomā. Eiropas Nodarbinātības stratēģija pašlaik ir vissvarīgākais Eiropas mēroga instruments, īstenojot Lisabonas Stratēģijas mērķus nodarbinātības un darba tirgus jomā.

               (4)

               Eiropadomes Lisabonas sanāksmē secināja, ka to cilvēku skaits, kas Savienībā dzīvo zem nabadzības sliekšņa un ir sociāli atstumti, nav pieņemams, un tāpēc uzskatīja, ka ir nepieciešams veikt pasākumus, lai panāktu būtisku progresu nabadzības izskaušanā. Par šādiem mērķiem vienojās Eiropadomes Nicas sanāksmē 2000. gada 7., 8. un 9. decembrī. Tajā turklāt vienojās par to, ka sociālās atstumtības apkarošanas politikai būtu jābalstās uz atklāto koordinācijas metodi, apvienojot valstu rīcības plānus ar Komisijas sadarbības iniciatīvu.

               (5)

               Demogrāfiskās pārmaiņas ir galvenais ilgtermiņa pārbaudījums sociālās aizsardzības sistēmas spējai nodrošināt atbilstīgas pensijas, augstas kvalitātes un ilglaicīgu veselības aprūpi, kas ir pieejama visiem un ko var finansēt ilgstoši. Ir svarīgi veicināt tādu politiku, ar ko var panākt gan atbilstīgu sociālo aizsardzību, gan sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspējību. Eiropadomes Lisabonas sanāksmē tika nolemts, ka sadarbībai šajā jomā būtu jābalstās uz atklāto koordinācijas metodi.

               (6)

               Šajā sakarā būtu jāpievērš uzmanība migrantu īpašajai situācijai, kā arī tam, cik svarīgi ir veikt darbības, lai nedeklarēto darbu pārveidotu pastāvīgā nodarbinātībā.

               (7)

               Minimuma standartu nodrošināšana un pastāvīga darba apstākļu uzlabošana Savienībā ir galvenā Eiropas sociālās politikas iezīme un nozīmīgs vispārējs Eiropas Savienības mērķis. Kopienai ir nozīmīgs uzdevums – atbalstīt un papildināt dalībvalstu darbības, sargājot darba ņēmēju veselību un drošību, darba apstākļus, tostarp vajadzību apvienot darbu un ģimenes dzīvi, kā arī darba ņēmējus pēc darba līguma izbeigšanas, informējot un konsultējot darba ņēmējus, un pārstāvot un kolektīvi aizsargājot darba ņēmēju un darba devēju intereses.

               (8)

               Nediskriminēšana ir Eiropas Savienības pamatprincips. Līguma 13. pantā ir paredzēta rīcība, lai apkarotu diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās piederības, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Nediskriminēšana ir noteikta arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pantā. Līdztekus būtu jāizvērtē konkrētas dažādu diskriminācijas formu īpašās iezīmes un jāizstrādā atbilstīga rīcība, lai novērstu un apkarotu diskrimināciju, kas balstīta uz vienu vai vairākiem iemesliem. Tādējādi, apsverot programmas pieejamību un rezultātus, būtu jāņem vērā invalīdu īpašās vajadzības, lai viņiem nodrošinātu pilnīgu un vienlīdzīgu piekļuvi darbībām, kuras finansē programma, kā arī rezultātiem un šo darbību izvērtēšanai, tostarp to papildu izmaksu kompensēšanai, kas invalīdiem rodas viņu invaliditātes dēļ. Pieredze, kas gūta, daudzus gadus cīnoties pret konkrētām diskriminācijas formām, tostarp pret diskrimināciju dzimuma dēļ, var būt noderīga, cīnoties pret citām diskriminācijas formām.

               (9)

               Pamatojoties uz Līguma 13. pantu, Padome ir pieņēmusi šādas direktīvas: Direktīvu 2000/43/EK (2000. gada 29. jūnijs), ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (9), kurā ir aizliegta diskriminācija rases vai etniskas izcelsmes dēļ, inter alia, nodarbinātībā, arodmācībās, izglītībā, nodrošinot ar precēm un pakalpojumiem, kā arī sociālajā aizsardzībā, Direktīvu 2000/78/EK (2000. gada 27. novembris), ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (10), kurā aizliedz diskrimināciju, pamatojoties uz reliģiju vai pārliecību, invaliditāti, vecumu un dzimumorientāciju, kā arī Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (11).

               (10)

               Saskaņā ar Līguma 2. un 3. pantu vienāda attieksme pret vīriešiem un sievietēm ir Kopienas tiesību pamatprincips. Saskaņā ar šo principu pieņemtām direktīvām un citiem tiesību aktiem ir būtiska nozīme sieviešu situācijas uzlabošanā Savienībā. Pieredze, kas gūta, darbojoties Kopienas mērogā, liecina, ka, veicinot dzimumu līdztiesību Kopienas politikā un apkarojot diskrimināciju, ir vajadzīgs instrumentu komplekss, tostarp tiesību akti, finansēšanas instrumenti un integrēta pieeja, kuri papildinātu cits citu. Ievērojot vīriešu un sieviešu līdztiesības principu, dzimumu līdztiesības integrētā pieeja ir iekļauta visās programmas iedaļās un programmā paredzētajās darbībās.

               (11)

               Daudzas nevalstiskas organizācijas (NVO), kas darbojas dažādos līmeņos, var sniegt nozīmīgu Eiropas mēroga ieguldījumu, izmantojot galvenos sadarbības tīklus, kas palīdz mainīt politikas orientāciju attiecībā uz šīs programmas galvenajiem mērķiem.

               (12)

               Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, jo ir vajadzīga Eiropas mēroga informācijas apmaiņa un labākās pieredzes ieviešana visā Kopienā, un to, ka tādēļ Kopienas darbību un pasākumu daudzpusējā apjoma dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

               (13)

               Ar šo lēmumu visam programmas laikam paredz finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2006. gada 17. maijs) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (12).

               (14)

               Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (13).

               (15)

               Tā kā programma ir sadalīta piecās iedaļās, dalībvalstis saviem pārstāvjiem var paredzēt rotācijas principu, piemērojoties jautājumiem, ko risina Komiteja, kura palīdz Komisijai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Programmas izveide un termiņš
   1.   Ar šo lēmumu izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu PROGRESS (“programma”), lai finansiāli palīdzētu īstenot Eiropas Savienības mērķus nodarbinātības un sociālo jautājumu jomā, kā noteikts Komisijas Paziņojumā par Sociālo programmu, un tādējādi palīdzētu sasniegt šajās jomās noteiktos Lisabonas Stratēģijas mērķus.
   2.   Programmu īsteno no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.
   2. pants
   Vispārējie mērķi
   1.   Programmai ir šādi vispārējie mērķi:

               a)

               uzlabot zināšanas un izpratni par situāciju dalībvalstīs un citās valstīs, kas piedalās programmā, analizējot, izvērtējot un rūpīgi pārraugot politiku;

               b)

               jomās, uz kurām attiecas programma, atbalstīt statistikas instrumentu un metožu, kā arī kopējo rādītāju attīstību, attiecīgos gadījumos, iedalot tos pa dzimuma un vecuma grupām;

               c)

               vajadzības gadījumā atbalstīt un uzraudzīt Kopienas tiesību aktu un, attiecīgos gadījumos, Kopienas politikas mērķu īstenošanu dalībvalstīs, un izvērtēt to efektivitāti un ietekmi;

               d)

               Eiropas mērogā veicināt sadarbības tīklus, savstarpējas mācības, kā arī labas prakses un inovatīvu pieeju apzināšanu un izplatīšanu;

               e)

               veicināt ieinteresēto pušu un plašas sabiedrības informētību par Kopienas politikas jomām un mērķiem, ko īsteno saskaņā ar katru no piecām programmas iedaļām;

               f)

               palielināt galveno Eiropas līmeņa tīklu spēju, attiecīgi, veicināt, atbalstīt un turpmāk attīstīt Kopienas politiku un mērķus.

         2.   Visās šīs programmas iedaļās un tajā paredzētajās darbībās veicina dzimumu līdztiesības integrēto pieeju.
   3.   Programmas iedaļās un darbībās gūtos rezultātus izplata, attiecīgi, iesaistītajām personām un sabiedrībai. Vajadzības gadījumā Komisija apmainās viedokļiem ar galvenajām ieinteresētajām pusēm.
   3. pants
   Programmas struktūra
   Programmā ir šādas piecas iedaļas:

               1)

               nodarbinātība;

               2)

               sociālā aizsardzība un iekļaušana;

               3)

               darba apstākļi;

               4)

               diskriminācijas apkarošana un dažādība;

               5)

               dzimumu līdztiesība.

         4. pants
   1. iedaļa: Nodarbinātība
   Programmas 1. iedaļa atbalsta Eiropas Nodarbinātības stratēģijas (ENS) īstenošanu:

               a)

               uzlabojot izpratni par stāvokli un izredzēm nodarbinātības jomā, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus, kā arī attīstot statistiku un kopējus rādītājus saskaņā ar ENS;

               b)

               uzraugot un izvērtējot Eiropas Nodarbinātības pamatnostādņu un ieteikumu īstenošanu un to ietekmi, jo īpaši, izmantojot Kopīgo nodarbinātības ziņojumu, un analizējot ENS mijiedarbību ar vispārējo ekonomikas un sociālo politiku un citām politikas jomām;

               c)

               organizējot pieredzes apmaiņu attiecībā uz politikas jomām, labu praksi un inovatīvām pieejām un veicinot ENS paredzētās savstarpējas mācības;

               d)

               palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas par izaicinājumiem un politiku nodarbinātības jomā, kā arī par valstu reformu programmu īstenošanu, arī starp sociālajiem partneriem, reģionāliem un vietējiem dalībniekiem un citām ieinteresētām pusēm.

         5. pants
   2. iedaļa: Sociālā aizsardzība un iekļaušana
   Programmas 2. iedaļa atbalsta atklātās koordinācijas metodes (AKM) īstenošanu sociālās aizsardzības un iekļaušanas jomā:

               a)

               uzlabojot izpratni par problēmām, kas saistītas ar sociālo atstumtību un nabadzību, sociālās aizsardzības un iekļaušanas politiku, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus, kā arī attīstot sociālās aizsardzības un iekļaušanas statistiku un kopējus rādītājus AKM jomā;

               b)

               uzraugot un izvērtējot AKM īstenošanu sociālās aizsardzības un iekļaušanas jomā un tās ietekmi valstu un Kopienas līmenī, un analizējot šīs AKM mijiedarbību ar citām politikas jomām;

               c)

               organizējot pieredzes apmaiņu attiecībā uz politikas jomām, labu praksi un inovatīvām pieejām un veicinot sociālās aizsardzības un iekļaušanas stratēģijā paredzētās savstarpējas mācības;

               d)

               palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas par galvenajiem izaicinājumiem un politikas jautājumiem, kas sociālās aizsardzības un iekļaušanas jomā rodas ES koordinācijas procesā, arī starp sociālajiem partneriem, reģionāliem un vietējiem dalībniekiem, NVO un citām ieinteresētām pusēm;

               e)

               attīstot galveno Eiropas līmeņa tīklu spēju atbalstīt un turpmāk attīstīt Kopienas sociālās aizsardzības un iekļaušanas politikas mērķus un stratēģijas.

         6. pants
   3. iedaļa: Darba apstākļi
   Programmas 3. iedaļa atbalsta darba vides un darba apstākļu uzlabošanu, tostarp uzlabojot veselības aizsardzību un drošību darbavietā un darba un ģimenes dzīves apvienošanas iespējas:

               a)

               uzlabojot izpratni par stāvokli darba apstākļu jomā, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus un, vajadzības gadījumā, attīstot statistiku un rādītājus, kā arī izvērtējot esošo tiesību aktu, politikas un prakses efektivitāti un ietekmi;

               b)

               atbalstot Kopienas darba tiesību aktu īstenošanu, izmantojot efektīvu uzraudzību, organizējot nozarē strādājošajiem paredzētus seminārus, izstrādājot norādes un attīstot sadarbības tīklus starp specializētām struktūrām, tostarp sociālajiem partneriem;

               c)

               ierosinot preventīvus pasākumus un atbalstot preventīvo kultūru tādā jomā kā veselības aizsardzība un drošība darbavietā;

               d)

               palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas par galvenajiem izaicinājumiem un politikas jautājumiem saistībā ar darba apstākļiem, arī starp sociālajiem partneriem.

         7. pants
   4. iedaļa: Diskriminācijas apkarošana un dažādība
   Programmas 4. iedaļa atbalsta nediskriminēšanas principa faktisku īstenošanu un integrētu pieeju šim principam, lai to nostiprinātu Kopienas politikā:

               a)

               uzlabojot izpratni par stāvokli attiecībā uz diskrimināciju, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus un, attiecīgos gadījumos, attīstot statistiku un rādītājus, kā arī izvērtējot esošo tiesību aktu, politikas un prakses efektivitāti un ietekmi;

               b)

               atbalstot Kopienas nediskriminēšanas tiesību aktu īstenošanu, izmantojot efektīvu uzraudzību, organizējot nozarē strādājošajiem paredzētus seminārus un attīstot sadarbības tīklus starp specializētām struktūrām, kas darbojas nediskriminēšanas jomā;

               c)

               palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas par galvenajiem izaicinājumiem un politikas jautājumiem saistībā ar diskrimināciju un integrētu pieeju diskriminācijas apkarošanai visās Kopienas politikas jomās, arī starp sociālajiem partneriem, NVO un citām ieinteresētām pusēm;

               d)

               attīstot galveno Eiropas līmeņa tīklu spēju atbalstīt un turpmāk attīstīt Kopienas politikas mērķus un stratēģijas diskriminācijas apkarošanas jomā.

         8. pants
   5. iedaļa: Dzimumu līdztiesība
   Programmas 5. iedaļa atbalsta dzimumu līdztiesības principa faktisku īstenošanu un sekmē dzimumu līdztiesības integrēto pieeju visās Kopienas politikas jomās:

               a)

               uzlabojot izpratni par stāvokli jomās, kas saistītas ar dzimumu jautājumiem un dzimumu līdztiesības integrēto pieeju, jo īpaši, izmantojot analīzi un pētījumus, attīstot statistiku un, attiecīgos gadījumos, rādītājus, kā arī izvērtējot esošo tiesību aktu, politikas un prakses efektivitāti;

               b)

               atbalstot īstenošanu attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem dzimumu līdztiesības jomā, izmantojot efektīvu uzraudzību, organizējot nozarē strādājošajiem paredzētus seminārus un attīstot sadarbības tīklus starp specializētām struktūrām, kas darbojas dzimumu līdztiesības jomā;

               c)

               palielinot informētību, izplatot informāciju un veicinot diskusijas starp sociālajiem partneriem, NVO un citām ieinteresētām pusēm par galvenajiem izaicinājumiem un politikas jautājumiem saistībā ar dzimumu līdztiesību un dzimumu līdztiesības integrēto pieeju;

               d)

               attīstot galveno Eiropas līmeņa tīklu spēju atbalstīt un turpmāk attīstīt Kopienas politikas mērķus un stratēģijas dzimumu līdztiesības jomā.

         9. pants
   Darbību veidi
   1.   Programmā paredzēts finansēt šāda veida darbības, ko vajadzības gadījumā var īstenot starpvalstu sadarbībā:

               a)

               analītiskas darbības:

                           i)

                           datu un statistikas datu vākšana, attīstīšana un izplatīšana;

                           ii)

                           kopējas metodoloģijas un, vajadzības gadījumā, rādītāju vai kritēriju izstrāde un izplatīšana;

                           iii)

                           pētījumu, analīzes un apskatu veikšana un to rezultātu izplatīšana;

                           iv)

                           izvērtējumu un ietekmes novērtējumu veikšana un to rezultātu izplatīšana;

                           v)

                           norāžu, ziņojumu un izglītojošu materiālu izstrāde un publicēšana internetā vai citos plašsaziņas līdzekļos;

               b)

               darbības, kas saistītas ar savstarpējām mācībām, informētības uzlabošanu un informācijas izplatīšanu:

                           i)

                           labas prakses, inovatīvu pieeju un pieredzes noteikšana un apmaiņa, kvalificētu ekspertu vērtējumu un savstarpēju mācību organizēšana, izmantojot sapulces/darbagrupas/seminārus Eiropas, starpvalstu vai valsts līmenī, ja vien iespējams, ņemot vērā īpašos valsts apstākļus;

                           ii)

                           prezidentvalsts konferenču/semināru organizēšana;

                           iii)

                           konferenču/semināru organizēšana, atbalstot Kopienas tiesību aktu un politikas mērķu attīstību un īstenošanu;

                           iv)

                           kampaņu un pasākumu organizēšana plašsaziņas līdzekļos;

                           v)

                           materiālu vākšana un publicēšana, izplatot informāciju un programmas rezultātus;

               c)

               atbalsts galvenajiem darbības veicējiem:

                           i)

                           palīdzība darbības izmaksu segšanā tiem galvenajiem Eiropas līmeņa tīkliem, kuru darbība ir saistīta ar šīs programmas mērķu īstenošanu;

                           ii)

                           attiecīgu valsts amatpersonu darbagrupu organizēšana, lai uzraudzītu Kopienas tiesību aktu īstenošanu;

                           iii)

                           specializētu semināru finansēšana, kas paredzēti nozarē strādājošajiem, galvenajām iesaistītajām amatpersonām un citiem attiecīgiem dalībniekiem;

                           iv)

                           sadarbības tīkli starp specializētām Eiropas līmeņa struktūrām;

                           v)

                           ekspertu tīklu finansēšana;

                           vi)

                           Eiropas līmeņa novērošanas punktu finansēšana;

                           vii)

                           valsts pārvaldes iestāžu personāla apmaiņa;

                           viii)

                           sadarbības izvēršana ar starptautiskām iestādēm.

         2.   Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētās darbības ir ar spēcīgu Eiropas ievirzi, tās notiek atbilstīgā mērogā, lai nodrošinātu patiesu Eiropas pievienoto vērtību, un tās īsteno valstu, reģionālās vai vietējās iestādes, Kopienas tiesību aktos paredzētas specializētas struktūras vai tādi darbības veicēji, kas uzskatāmi par būtiskiem savā jomā.
   3.   Programma nefinansē Eiropas Gadu sagatavošanas un īstenošanas pasākumus.
   10. pants
   Piekļuve programmai
   1.   Programma ir atvērta visām publiskām un/vai privātām struktūrām, dalībniekiem un iestādēm, jo īpaši:

               a)

               dalībvalstīm;

               b)

               valstu nodarbinātības dienestiem un to aģentūrām;

               c)

               vietējām un reģionālām iestādēm;

               d)

               Kopienas tiesību aktos paredzētām specializētām struktūrām;

               e)

               sociālajiem partneriem;

               f)

               NVO, jo īpaši tām, kas ir izveidotas Eiropas līmenī;

               g)

               augstākās izglītības iestādēm un pētniecības institūtiem;

               h)

               izvērtēšanas speciālistiem;

               i)

               valstu statistikas birojiem;

               j)

               plašsaziņas līdzekļiem.

         2.   Arī Komisija var tieši piedalīties programmā tiktāl, ciktāl tas attiecas uz 9. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajām darbībām.
   11. pants
   Pieteikuma metode, lai saņemtu atbalstu
   1.   Šā lēmuma 9. pantā minēto veidu darbības var finansēt šādi:

               a)

               ar konkursa kārtā piešķirtu pakalpojumu līgumu, un šajā gadījumā uz sadarbību ar valstu statistikas birojiem attiecas Eurostat procedūras;

               b)

               ar daļēju atbalstu, ko piešķir pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, un šajā gadījumā Kopienas līdzfinansējums parasti nevar pārsniegt 80 % no kopējiem izdevumiem, kas radušies atbalsta saņēmējam. Jebkādu finansiālu atbalstu, kas pārsniedz šo maksimālo apjomu, var piešķirt vienīgi izņēmuma apstākļos un pēc rūpīgas izskatīšanas.

         2.   Šā lēmuma 9. panta 1. punktā paredzēto veidu darbībām atbalstu var piešķirt, pamatojoties uz, piemēram, dalībvalstu pieprasījumiem saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, (14) jo īpaši tās 110. pantu, un saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (15), jo īpaši tās 168. pantu.
   12. pants
   Īstenošanas noteikumi
   1.   Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas attiecas uz turpmāk norādītajiem jautājumiem, pieņem saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto procedūru:

               a)

               vispārējas pamatnostādnes programmas īstenošanai;

               b)

               programmas īstenošanai paredzēta atsevišķās iedaļās sadalīta gada darba programma;

               c)

               finansiālais atbalsts, ko piešķir Kopiena;

               d)

               gada budžets, ņemot vērā 17. pantu;

               e)

               procedūras to darbību atlasei, kurām Kopiena sniedz atbalstu, un šādu darbību saraksta projekts, ko iesniedz Komisija;

               f)

               kritēriji programmas izvērtēšanai, tostarp kritēriji, kas saistīti ar rentabilitāti, un rezultātu izplatīšanas un tālāknodošanas pasākumi.

         2.   Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos pasākumus, kas attiecas uz visiem jautājumiem, kas nav šā panta 1. punktā minētie jautājumi, pieņem saskaņā ar 13. panta 3. punktā minēto procedūru.
   13. pants
   Komiteja
   1.   Komisijai palīdz komiteja.
   2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir divi mēneši.
   3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.
   4.   Komiteja pieņem savu reglamentu.
   14. pants
   Sadarbība ar citām komitejām
   1.   Komisija izveido vajadzīgās saiknes ar Sociālās aizsardzības komiteju un Nodarbinātības komiteju, lai nodrošinātu, ka tās regulāri un atbilstīgi saņem informāciju par šajā lēmumā minēto darbību īstenošanu.
   2.   Komisija informē arī pārējās attiecīgās komitejas par darbībām, kas veiktas saskaņā ar programmas piecām iedaļām.
   3.   Vajadzības gadījumā Komisija izveido regulāru un strukturētu sadarbību starp 13. pantā minēto komiteju un uzraudzības komitejām, kas izveidotas saistībā ar citām attiecīgām politikas jomām, instrumentiem un darbībām.
   15. pants
   Saskaņotība un papildināmība
   1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina vispārēju saskaņotību ar pārējām Eiropas Savienības un Kopienas politikas jomām, instrumentiem un darbībām, jo īpaši, izveidojot attiecīgus mehānismus, lai saskaņotu programmas darbības ar attiecīgām darbībām izpētes, tieslietu un iekšlietu, kultūras, izglītības, mācību un jaunatnes politikas jomā, paplašināšanās un Kopienas ārējo attiecību jomā, kā arī reģionālajā politikā un vispārējā ekonomikas politikā. Īpašu uzmanību pievērš iespējamajai šīs programmas sinerģijai ar programmām izglītības un mācību jomā.
   2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina to darbību, kuras veic saskaņā ar programmu, saskaņotību un papildināmību ar citām attiecīgām Savienības un Kopienas darbībām, jo īpaši saskaņā ar struktūrfondiem un jo īpaši Eiropas Sociālo fondu, un nodrošina to, ka šīs darbības nedublējas.
   3.   Komisija nodrošina to, ka izdevumus, ko sedz un iekasē saskaņā ar programmu, neiekasē no kāda cita Kopienas finanšu instrumenta.
   4.   Komisija regulāri informē 13. pantā minēto komiteju par citām Kopienas darbībām, kas Sociālās programmas jomā dod ieguldījumu Lisabonas Stratēģijas mērķu sasniegšanā.
   5.   Dalībvalstis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu saskaņotību un papildināmību starp darbībām, uz kurām attiecas programma, un darbībām, ko veic valsts, reģionu un vietējā līmenī.
   16. pants
   Trešo valstu dalība
   Dalība programmā ir atvērta:

               —

               EBTA/EEZ valstīm saskaņā ar EEZ līgumā paredzētajiem nosacījumiem,

               —

               valstīm, kas pievienojas, un kandidātvalstīm, kas ir asociētas ar Eiropas Savienību, kā arī Rietumbalkānu valstīm, kas ir iekļautas stabilizācijas un asociācijas procesā.

         17. pants
   Finansēšana
   1.   Šajā lēmumā minēto Kopienas darbību īstenošanai paredzētais finansējums laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim ar šo tiek noteikts EUR 657 590 000 (16).
   2.   Visā programmas laikā finansējuma sadalījums starp dažādām iedaļām ir ar šādu minimālo apjomu:

               1. iedaļa

               Nodarbinātība

               23 %

               2. iedaļa

               Sociālā aizsardzība un iekļaušana

               30 %

               3. iedaļa

               Darba apstākļi

               10 %

               4. iedaļa

               Diskriminācijas apkarošana un dažādība

               23 %

               5. iedaļa

               Dzimumu līdztiesība

               12 %

         3.   Lielākais, 2 % no finansējuma var paredzēt programmas īstenošanai, lai segtu, piemēram, izdevumus saistībā ar 13. pantā minētās komitejas darbību vai izvērtēšanu, ko veic saskaņā ar 19. pantu.
   4.   Gada apropriācijas budžeta lēmējinstitūcija atļauj, ievērojot finanšu shēmu.
   5.   Komisija var izmantot tehnisko un/vai administratīvo palīdzību, lai nodrošinātu Komisijas un saņēmēju savstarpēju ieguvumu un lai atbalstītu izdevumus.
   18. pants
   Kopienas finansiālo interešu aizsardzība
   1.   Komisija nodrošina, lai, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētās darbības, Kopienas finansiālās intereses būtu aizsargātas ar preventīviem pasākumiem pret krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, piemērojot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, kā arī, konstatējot nelikumības, ar efektīvām, samērīgām un preventīvām sankcijām saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (17), Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, (18) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (19).
   2.   Attiecībā uz darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minētais pārkāpums ir Kopienas tiesību normas pārkāpums vai līgumsaistības pārkāpums, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta darbība vai bezdarbība, kura kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus.
   3.   Līgumos un nolīgumos, kā arī nolīgumos ar iesaistītajām trešām valstīm, ko noslēdz saistībā ar šo lēmumu, jo īpaši paredz Komisijas (vai tās pilnvarota pārstāvja) veiktu uzraudzību un finanšu kontroli un Revīzijas palātas veiktas revīzijas, ja nepieciešams – uz vietas.
   19. pants
   Uzraudzība un izvērtēšana
   1.   Lai nodrošinātu pastāvīgu programmas uzraudzību un lai varētu veikt vajadzīgo pārorientāciju, Komisija sagatavo gada darbības ziņojumus, kuros lielākā uzmanība pievērsta programmā gūtajiem rezultātiem, un nosūta tos Eiropas Parlamentam un 13. pantā minētajai komitejai.
   2.   Tāpat dažādām programmas iedaļām veic starpposma izvērtēšanu, kas nodrošina programmas pārskatu kopumā, lai izvērtētu gūtos panākumus attiecībā uz programmas mērķu sasniegšanu, resursu efektīvu izmantošanu un tās nodrošināto Eiropas pievienoto vērtību. Šo izvērtēšanu var papildināt regulāra izvērtēšana. Tās veic Komisija ar ārēju ekspertu palīdzību. Tiklīdz ir zināmi rezultāti, tos dara zināmus 1. punktā minētajos darbības ziņojumos.
   3.   Līdz 2015. gada 31. decembrim Komisija ar ārēju ekspertu palīdzību sagatavo paveiktā izvērtējumu attiecībā uz visu programmu, lai apzinātu programmas mērķu iespaidu un tās nodrošināto Eiropas pievienoto vērtību. Komisija dokumentu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.
   4.   Programmas atsevišķu iedaļu īstenošanu, tostarp rezultātu sniegšanu un dialogu par prioritātēm nākotnē, arī apspriedīs forumā par Sociālās programmas īstenošanu.
   20. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Strasbūrā, 2006. gada 24. oktobrī.

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BORRELL FONTELLES

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         P. LEHTOMÄKI

      (1)  OV C 255, 14.10.2005., 67. lpp.

      (2)  OV C 164, 5.7.2005., 48. lpp.

      (3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 6. septembra Atzinums (OV C 193 E, 17.8.2006., 99. lpp.), Padomes 2006. gada 18. jūlija Kopējā nostāja (OV C 238 E, 3.10.2006., 31. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 27. septembra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (4)  OV L 303, 2.12.2000., 23. lpp.

      (5)  OV L 17, 19.1.2001., 22. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 1554/2005/EK (OV L 255, 30.9.2005., 9. lpp.).

      (6)  OV L 10, 12.1.2002., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 7. lpp.).

      (7)  OV L 170, 29.6.2002., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK.

      (8)  OV L 157, 30.4.2004., 18. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 1554/2005/EK.

      (9)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

      (10)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

      (11)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

      (12)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (13)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

      (14)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (15)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1248/2006 (OV L 227, 19.8.2006., 3. lpp.).

      (16)  Šīs summas pamatā ir 2004. gada skaitļi, un tos pielāgo, lai ņemtu vērā inflāciju.

      (17)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

      (18)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

      (19)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.


title: 2005/613/EK: Komisijas Lēmums (2005. gada 18. jūlijs), ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz, cita starpā, Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedras importa antidempinga procedūru

text:
               13.8.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 211/20

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2005. gada 18. jūlijs),
   ar ko pieņem saistības, kas piedāvātas attiecībā uz, cita starpā, Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedras importa antidempinga procedūru
   (2005/613/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. un 9. pantu,
   pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
   A.   PROCEDŪRA

               (1)

               Padome ar Regulu (EK) Nr. 428/2005 (2) (“galīgo maksājumu regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importam, grozīja spēkā esošos galīgos antidempinga maksājumus attiecībā uz šādu Dienvidkorejas izcelsmes importu un izbeidza antidempinga procedūru attiecībā uz šādu Taivānas izcelsmes importu.

               (2)

               Pēc galīgo atzinumu atklāšanas Saudi Basic Industries Corporation (“Sabic”) savā un visu attiecīgo uzņēmumu vārdā, ieskaitot attiecīgā ražojuma attiecīgo ražotāju Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) noteiktajā termiņā iesniedza Komisijas dienestiem cenu saistību piedāvājumu, kā arī labotu piedāvājumu. Šo saistību piedāvājumu nepieņēma galīgo maksājumu regulas (292) apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. Īpaši Sabic sākotnēji piedāvātās minimālās cenas nesamazināja dempinga radīto kaitējumu. Turklāt šā uzņēmuma pārdošanas struktūra Kopienā bija tāda, ka nebija iespējams efektīvi uzraudzīt saistību izpildi.

               (3)

                  Sabic pārstāvju un Komisijas dienestu tālāko sanāksmju rezultātā tika izdarīti nopietni saistību piedāvājuma labojumi, kas novērsa iepriekšminētos sarežģījumus. Piedāvājuma labojumi ne tikai likvidēja dempinga kaitīgo ietekmi, bet arī pietiekami ierobežoja jebkuru tāda pārkāpuma risku, kas izpaustos kā kompensācija ar citiem produktiem. Turklāt uzņēmums mainīja pārdošanas kanālus Kopienā tā, ka Komisija efektīvu saistību uzraudzību uzskatīja par iespējamu.

               (4)

                  Sabic izteica galīgo pieņemamo cenu saistību piedāvājumu pirms galīgo atzinumu publicēšanas, taču tik vēlā procedūras beigu posmā, kad administratīvi nebija iespējami iekļaut tās pieņemšanu galīgo maksājumu regulā.

               (5)

               Kopienas ražošanas nozare bija informēta par šo laboto piedāvājumu un apgalvoja, ka tādas cenu saistības šādam importam ļautu turpmāk nodarīt nopietnu kaitējumu Eiropas ražotājiem sakarā ar poliestera štāpeļšķiedru cenu noteikšanas cikliskumu.

               (6)

               Šajā sakarā jānorāda, ka galīgais izdarītais piedāvājums paredz PSF minimālo cenu indeksāciju tā galveno izejvielu, t. i., tīras tereftalskābes un monoetilēnglikolu, publiskai starptautiskajai kotācijai. Tādēļ pieeja PSF cenu cikliskumam, kas galvenokārt atspoguļo tā izejvielu cenu izmaiņas, notiek tā, ka tiek ievērojami samazināti draudi par kaitējumu radoša dempinga turpināšanos.

               (7)

               Visbeidzot saistību piedāvājums paredz arī ziņošanu par citiem ražojumiem, kas nav PSF, kurus attiecīgie Sabic produkcijas pircēji pārdevuši tiem pašiem klientiem Kopienā. Tādēļ lielā mērā ir novērsts saistītas kompensācijas risks ar citiem ražojumiem.

               (8)

               Tālab neviens no Kopienas ražošanas nozares izvirzītajiem argumentiem nemaina Komisijas secinājumu par to, ka Sabic piedāvātās saistības novērš dempinga kaitīgo ietekmi un pietiekami ierobežo apiešanas risku saistīto kompensāciju veidā ar citiem ražojumiem.

         B.   SAISTĪBAS

               (9)

               Ņemot vēra iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka Sabic piedāvātās saistības, kas paredz tā galveno izejvielu publiskās kotācijās minimālo cenu indeksāciju, var tikt pieņemtas, jo tās novērš dempinga kaitīgo ietekmi. Bez tam uzņēmuma sniegtie regulārie un detalizētie ziņojumi Komisijai nodrošinās efektīvu uzraudzību, un tā saistību apiešanas risks ir ierobežots,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Turpmāk minēto uzņēmumu piedāvātās saistības attiecībā uz antidempinga procedūru par Ķīnas Tautas Republikas un Saūda Arābijas izcelsmes poliestra štāpeļšķiedrām ar šo ir pieņemtas.

               Valsts

               Uzņēmums

               TARIC papildu kods

               Saūda Arābija

               Ražo un pārdod Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd), Yanbu Al-Sinaiyah, vai ražo Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd), Yanbu Al-Sinaiyah, un pārdod Saudi Basic Industries Corporation (Sabic),
                  Riyadh, pirmajam pircējam Kopienā, kas darbojas kā importētājs.

               A671

         2. pants
   Šis lēmums stājas nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 18. jūlijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Peter MANDELSON

      (1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

      (2)  OV L 71, 17.3.2005., 1. lpp.


title: 2006/828/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2006. gada 27. aprīlis ) par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2004. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               6.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 340/85

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2006. gada 27. aprīlis)
   par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2004. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2006/828/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2004. finanšu gada galīgos pārskatus (1),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra 2004. finanšu gada pārskatiem ar Centra atbildēm (2),

               —

               ņemot vērā Padomes 2006. gada 14. marta ieteikumu (5972/2006 – C6-0093/2006),

               —

               ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, un it īpaši tās 11.a pantu (4),

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6–0097/2006),

               1.

               sniedz Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram apstiprinājumu par centra 2004. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus komentārus pievienotajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV C 269, 28.10.2005., 44. lpp.

      (2)  OV C 332, 28.12.2005., 89. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1651/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.02.., 72. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1261/2005 (OV L 201, 2.8.2005., 3. lpp.).