title: Padomes Lēmums 2010/585/KĀDP ( 2010. gada 27. septembris ) par atbalstu SAEA darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

text:
               1.10.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 259/10

         PADOMES LĒMUMS 2010/585/KĀDP
   (2010. gada 27. septembris)
   par atbalstu SAEA darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 26. panta 2. punktu un 31. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“Stratēģija”), kuras III nodaļā iekļauts saraksts ar pasākumiem, kas jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu ieroču izplatīšanu.

               (2)

               Savienība aktīvi īsteno Stratēģiju un veic pasākumus, kas uzskaitīti tās III nodaļā, jo īpaši nodrošinot finanšu līdzekļus tādu konkrētu projektu atbalstam, kurus īsteno daudzpusējas struktūras, piemēram, Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA).

               (3)

               Padome 2003. gada 17. novembrī pieņēma Kopējo nostāju 2003/805/KĀDP par daudzpusēju nolīgumu masveida iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas un ieroču nogādes līdzekļu jomā vispārināšanu un pastiprināšanu (1). Minētajā kopējā nostājā inter alia ir izteikts aicinājums veicināt SAEA vispusīgu aizsardzības pasākumu nolīgumu un papildprotokolu noslēgšanu un Savienībai paredzētas saistības tiekties uz to, lai papildprotokolu un vispusīgos aizsardzības pasākumu nolīgumus padarītu par SAEA pārbaudes sistēmas standartu.

               (4)

               Padome 2004. gada 17. maijā pieņēma Vienoto rīcību 2004/495/KĀDP par atbalstu SAEA darbībām, ko veic atbilstīgi tās Kodoldrošības programmai, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (2).

               (5)

               Padome 2005. gada 18. jūlijā pieņēma Vienoto rīcību 2005/574/KĀDP par atbalstu SAEA darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (3).

               (6)

               Padome 2006. gada 12. jūnijā pieņēma Vienoto rīcību 2006/418/KĀDP par atbalstu SAEA darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (4).

               (7)

               Padome 2008. gada 14. aprīlī pieņēma Vienoto rīcību 2008/314/KĀDP par atbalstu SAEA darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (5).

               (8)

               Spēcīgas iedarbības radioaktīvo avotu kontroles stiprināšana saskaņā ar G-8 paziņojumu un Rīcības plānu attiecībā uz radioaktīvu avotu drošības stiprināšanu, kas pieņemts 2003. gada Eviānas augstākā līmeņa sanāksmē, joprojām ir svarīgs Savienības mērķis, kuru tā tieksies sasniegt, iesaistot trešās valstis.

               (9)

               Līgumslēdzējas valstis un Eiropas Atomenerģijas kopiena 2005. gada jūlijā panāca konsensu par grozījumiem Kodolmateriālu fiziskas aizsardzības konvencijā (CPPNM), lai paplašinātu tās darbības jomu, ietverot kodolmateriālu un kodoliekārtu miermīlīgu izmantošanu un glabāšanu valstī, kā arī pārvadāšanu, un lai līgumslēdzējām valstīm izvirzītu prasību noteikt kriminālsankcijas par pārkāpumiem.

               (10)

               2005. gada septembrī parakstīšanai tika atvērta Starptautiskā konvencija par kodolterorisma apkarošanu. Konvencijai stājoties spēkā, līgumslēdzējām valstīm saskaņā ar to būs jāievieš tiesību akti, lai šādus pārkāpumus padarītu par noziedzīgiem nodarījumiem.

               (11)

               SAEA tiecas sasniegt mērķus, kas izklāstīti 3. līdz 10. apsvērumā. SAEA to dara, īstenojot savu Kodoldrošības plānu, ko pilnībā finansē no brīvprātīgām iemaksām SAEA Kodoldrošības fondā.

               (12)

               Savienība piedalījās Kodoldrošības augstākā līmeņa sanāksmē, ko 2010. gada 12. un 13. aprīlī sasauca Amerikas Savienoto Valstu prezidents, un apņēmās stiprināt savus centienus, lai palielinātu kodoldrošību un sniegtu palīdzību trešām valstīm šajā jomā.

               (13)

               Lai palīdzētu pārvarēt konkrētas grūtības kodoldrošības un neizplatīšanas jomā Āzijas valstīs, jo īpaši ņemot vērā pieaugošo kodolnozares izmantojumu reģionā, tostarp medicīnas, lauksaimniecības un ūdenssaimniecības jomā, kā arī saistībā ar kodolpētījumiem, ar šo lēmumu sevišķi būtu jāatbalsta SAEA darbības Dienvidaustrumāzijā. Būtu jāņem vērā tas, ka Āzijai kā Savienības partnerim drošības jomā ir arvien lielāka nozīme. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai attiecīgajās valstīs stiprinātu kodoldrošību un drošumu ar enerģētiku nesaistītos kodolenerģijas lietojumos,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Lai nodrošinātu, ka nekavējoties un praktiski īsteno dažus elementus, kas paredzēti ES Stratēģijā masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“Stratēģija”), Savienība atbalsta SAEA kodoldrošības un pārbaudes jomās veiktās darbības nolūkā veicināt šādu mērķu sasniegšanu:

               a)

               panākt progresu, tiecoties pasaulē arvien plašāk piemērot starptautiskos kodolieroču neizplatīšanas un kodoldrošības instrumentus, tostarp vispārējus aizsardzības pasākumu nolīgumus un papildprotokolu;

               b)

               stiprināt izplatīšanas riska apdraudētu materiālu un iekārtu, kā arī attiecīgu tehnoloģiju aizsardzību, sniegt palīdzību tiesību aktu izstrādē un reglamentācijā kodoldrošības un aizsardzības pasākumu jomā;

               c)

               stiprināt kodolmateriālu un citu radioaktīvo materiālu nelikumīgas tirdzniecības atklāšanu un novēršanu.

         2.   SAEA projekti, kas atbilst pasākumiem, kuri paredzēti Stratēģijā, ir projekti ar mērķi:

               a)

               stiprināt valstu tiesisko un reglamentējošo infrastruktūru, lai īstenotu attiecīgus starptautiskus instrumentus kodoldrošības un pārbaudes jomās, tostarp vispusīgus aizsardzības pasākumu nolīgumus un papildprotokolu;

               b)

               palīdzēt valstīm stiprināt kodolmateriālu un citu radioaktīvo materiālu drošību un kontroli;

               c)

               stiprināt valstu spēju atklāt un novērst kodolmateriālu un citu radioaktīvo materiālu nelikumīgu tirdzniecību.

         Šos projektus īsteno valstīs, kurām atbilstīgi ekspertu grupas veiktam sākotnējam izvērtējumam ir vajadzīga palīdzība minētajās jomās.
   Sīki izstrādāts projektu apraksts ir izklāstīts pielikumā.
   2. pants
   1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”).
   2.   Šā lēmuma 1. panta 2. punktā minētos projektus īsteno SAEA kā īstenotāja struktūra. Tā veic šo uzdevumu AP kontrolē. Šajā nolūkā AP ar SAEA panāk vajadzīgās vienošanās.
   3. pants
   1.   Finanšu atsauces summa 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanai ir EUR 9 966 000, ko finansē no Savienības vispārējā budžeta.
   2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā minētās summas, pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Komisija pārrauga 1. punktā minēto izdevumu, kurus piešķir kā dotāciju, pienācīgu pārvaldību. Šajā nolūkā tā ar SAEA noslēdz finansējuma nolīgumu. Finansējuma nolīgumā paredz, ka SAEA jānodrošina Savienības ieguldījuma publiskums, kas atbilst tā apjomam.
   4.   Šā panta 3. punktā minēto finansējuma nolīgumu Komisija cenšas noslēgt cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā ziņo Padomei par jebkādām grūtībām šajā procesā, kā arī par finansējuma nolīguma noslēgšanas dienu.
   4. pants
   AP ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz SAEA sagatavotiem regulāriem ziņojumiem. Padome veic izvērtēšanu, pamatojoties uz minētajiem ziņojumiem. Komisija ziņo par 1. panta 2. punktā minēto projektu īstenošanas finanšu aspektiem.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   Tas zaudē spēku 24 mēnešus pēc finansējuma nolīguma noslēgšanas starp Komisiju un SAEA vai 12 mēnešus pēc tā pieņemšanas, ja šajā laikposmā minēto finansējuma nolīgumu nenoslēdz.

      Briselē, 2010. gada 27. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         K. PEETERS

      (1)  OV L 302, 20.11.2003., 34. lpp.

      (2)  OV L 182, 19.5.2004., 46. lpp.

      (3)  OV L 193, 23.7.2005., 44. lpp.

      (4)  OV L 165, 17.6.2006., 20. lpp.

      (5)  OV L 107, 17.4.2008., 62. lpp.

      PIELIKUMS

         Eiropas Savienības atbalsts SAEA darbībām, ko veic kodoldrošības un pārbaudes jomās, kā arī īstenojot ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai

      1.   Ievads

      Teroristu uzbrukumu skaits Savienības dalībvalstīs un citur pasaulē pēdējo gadu laikā nemazinās. Starptautiskā sabiedrība dažādos forumos ir atzinusi, ka joprojām ir augsts tādu sekmīgu kodolterorisma aktu risks, kuros izmanto kodolmateriālus vai citus radioaktīvus materiālus. Turklāt neseni ziņojumi par nelegālo tirdzniecību, tostarp ar augstu risku saistītu kodolmateriālu tirdzniecību, norāda uz pastāvīgu apdraudējumu, ka tādi materiāli varētu nonākt teroristu rīcībā.
      Starptautiskā sabiedrība ir stingri reaģējusi uz tādiem apdraudējumiem, un ir sāktas vairākas ierosmes, kuru mērķis ir novērst kodolmateriālu un citu radioaktīvu materiālu nonākšanu teroristu rokās.
      SAEA pārbaudes joprojām ir neaizstājams līdzeklis, lai saistībā ar kodolieroču neizplatīšanas pasākumiem veicinātu uzticību valstu starpā un lai sekmētu kodolmateriālu izmantošanu miermīlīgiem nolūkiem.
      Nesenu starptautisko notikumu rezultātā radies jauns un stiprāks tādu starptautisku juridisku instrumentu kopums, kas ir saistīti ar kodoldrošību un pārbaudi:

                  —

                  2005. gada jūlijā līgumslēdzējas valstis pieņēma grozījumus Kodolmateriālu fiziskas aizsardzības konvencijā,

                  —

                  no 2005. gada septembra parakstīšanai ir pieejama Konvencija par kodolterorisma apkarošanu,

                  —

                  2004. gada aprīlī ANO Drošības padome pieņēma Rezolūciju 1540(2004), kurā izskatīti masu iznīcināšanas ieroču un nevalstisko dalībnieku jautājumi,

                  —

                  ANO Drošības padomes Rezolūcijā 1373(2001) visas valstis ir aicinātas cik drīz vien iespējams kļūt par attiecīgu ar terorismu saistītu starptautisku konvenciju un protokolu līgumslēdzējām pusēm.

            Vairāk nekā 95 valstis ir politiski apņēmušās īstenot Rīcības kodeksu par radioaktīvo avotu drošību un aizsardzību (1). Turklāt SAEA Vispārējās konferences un Valde pieņēma vairākas rezolūcijas un lēmumus, lai stiprinātu SAEA aizsardzības pasākumu sistēmu (2).
      Minēto starptautisko instrumentu īstenošanu valstīs var būtiski veicināt inter alia ar atbalstu, ko sniedz, pamatojoties uz SAEA Kodoldrošības plānu (Nuclear Security Plan – NSP) 2003.–2005. gadam un 2006.–2009. gadam. 2009. gada septembrī pieņēma SAEA NSP 2010.–2013. gadam, ar ko nelokāmi turpina iepriekšējos plānos ietvertās nostādnes. NSP mērķis ir sekmēt pasaules mēroga centienus sasniegt globālu un efektīvu drošību kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu izmantošanā, glabāšanā un/vai pārvadāšanā, kā arī ar tiem saistītās iekārtās, pēc valstu lūguma tās atbalstot centienos izveidot un uzturēt efektīvu kodoldrošību, sniedzot palīdzību spēju veidošanā, vadībā, cilvēkresursu attīstībā un riska mazināšanā. Ar to arī paredzēts palīdzēt izpildīt un īstenot ar kodoldrošību saistītus starptautiskus juridiskus instrumentus, kā arī stiprināt starptautisku sadarbību un palīdzības koordināciju, kuru sniedz divpusējās programmās un citās starptautiskās ierosmēs tā, lai veicinātu droša un miermīlīga kodolenerģijas un radioaktīvu vielu izmantojuma iespējas.
      SAEA NSP un dažos ES Stratēģijas masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai elementos ir paredzēti līdzīgi mērķi. Tie gan īstermiņā, gan ilgtermiņā paredz vispusīgu pieeju kodoldrošības jautājumiem, tostarp kodolmateriālu un citu radioaktīvu materiālu regulatīvās kontroles, uzskaiti un aizsardzību, šos materiālus izmantojot, uzglabājot un pārvadājot no ražošanas brīža līdz to iznīcināšanai. Taču attiecībā uz gadījumiem, kad aizsardzība izrādās nepietiekama, ir jāparedz rezerves pasākumi, lai atklātu zādzības vai mēģinājumus slepus izvest materiālus pāri valstu robežām un lai novērstu iespējamas ļaunprātīgas darbības, kas saistītas ar kodolmateriāliem vai citiem radioaktīviem materiāliem.
      SAEA ir sekmīgi pabeigusi īstenot Vienotās rīcības 2004/495/KĀDP un 2005/574/KĀDP. Turklāt SAEA pašlaik beidz īstenot Vienoto rīcību 2006/418/KĀDP, kā arī īsteno Vienoto rīcību 2008/314/KĀDP.
      Izmantojot attiecīgās Savienības iemaksas, SAEA ir uzsākusi un īstenojusi darbības, lai atbalstītu Kaukāza, Vidusāzijas, Dienvidaustrumeiropas un Tuvo Austrumu Vidusjūras reģiona, Āfrikas un Dienvidaustrumāzijas saņēmējvalstis to centienos stiprināt kodoldrošību un īstenot starptautiskos aizsardzības pasākumus attiecīgajās valstīs.
      2.   Projektu apraksts

      Visām valstīm ir pienākums izveidot piemērotas sistēmas, lai novērstu un atklātu ļaunprātīgas darbības ar kodolmateriāliem vai citiem radioaktīviem materiāliem un reaģētu uz tām. Bezdarbība šajā jomā var radīt vāju posmu pasaules mēroga kodoldrošībā.
      Efektīvai kodoldrošības infrastruktūrai ir vajadzīga daudzdisciplināra pieeja, kurā ietvertas:

                  —

                  juridiskas un regulatīvas sistēmas ar dažādām organizācijām un dalībniekiem skaidri noteiktiem pienākumiem,

                  —

                  cilvēkresursu attīstība,

                  —

                  procedūru un koordinācijas funkciju izveide un

                  —

                  tehnisks atbalsts valsts sistēmām, atzīstot, ka kodoldrošības mehānismi kodoliekārtās/vietās atšķiras no tiem, ko piemēro ārpus tādām kodoliekārtām/vietām, lai civilo sabiedrību aizsargātu no kodoldrošības negadījumiem, kas saistīti ar radioaktīvām vielām.

            Ar kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu saistītu darbību pārvaldībā ir vajadzīga stabila kodoldrošības kultūra. Tāpēc kodoldrošība būtu veicinošs faktors kodolenerģijas plašākai izmantošanai, atzīstot sinerģijas starp drošumu, drošību un aizsardzību, īpaši ievērojot noturīguma un efektivitātes principus.
      Šo lēmumu īstenos šādās piecās jomās:

                  1)

                  ar iepriekšējām vienotajām rīcībām (3) nodrošinātā atbalsta noturīgums un efektivitāte;

                  2)

                  valstu kodoldrošības atbalsta infrastruktūras stiprināšana – valstu kodoldrošības atbalsta centru izveide;

                  3)

                  valstu tiesību aktu un regulatīvās infrastruktūras stiprināšana;

                  4)

                  kodolmateriālu un citu radioaktīvu materiālu kodoldrošības pasākumu stiprināšana;

                  5)

                  valstu spēju stiprināšana, lai tās varētu rīkoties saistībā ar kodolmateriāliem un radioaktīviem materiāliem, kas ir ārpus regulatīvās kontroles.

            Valstis un īstenojamos projektus izvēlēsies, pamatojoties uz vispusīgu vajadzību analīzi, balstoties uz izvērtējuma misiju rezultātiem un uz citu pieejamu informāciju.
      Atbalsts šādiem centieniem joprojām ir ļoti pieprasīts SAEA dalībvalstīs, kā arī valstīs, kas nav SAEA dalībvalstis. Valstis, kam ir tiesības saņemt atbalstu:

                  —

                  Dienvidaustrumeiropā:
                  Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Melnkalne, Moldovas Republika, Serbija, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Turcija,

                  —

                  Vidusāzijas reģionā:
                  Kazahstāna, Kirgizstāna, Uzbekistāna, Tadžikistāna un Turkmenistāna,

                  —

                  Kaukāza reģionā:
                  Armēnija, Azerbaidžāna un Gruzija,

                  —

                  Tuvo Austrumu Vidusjūras reģionā:
                  Izraēla, Jordānija, Libāna un Sīrijas Arābu Republika,

                  —

                  Āfrikā:
                  Alžīrija, Angola, Benina, Botsvāna, Burkinafaso, Burundi, Centrālāfrikas Republika, Čada, Dienvidāfrika, Džibutija, Ekvatoriālā Gvineja, Eritreja, Etiopija, Ēģipte, Gabona, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja-Bisava, Kaboverde, Kamerūna, Kenija, Komoru salas, Kongo (Brazavilla), Kongo Demokrātiskā Republika, Kotdivuāra, Lesoto, Libērija, Lībijas Arābu Džamahīrija, Madagaskara, Malāvija, Mali, Maroka, Mauritānija, Maurīcija, Mozambika, Namībija, Nigēra, Nigērija, Ruanda, Santome un Prinsipi, Senegāla, Seišela salas, Sjerraleone, Somālija, Sudāna, Svazilenda, Tanzānijas Savienotā Republika, Togo, Tunisija, Uganda, Zambija un Zimbabve,

                  —

                  Dienvidaustrumāzijas reģionā:
                  Bangladeša, Bruneja, Filipīnas, Indonēzija, Kambodža, Laosa, Malaizija, Mjanma, Singapūra, Taizeme un Vjetnama,

                  —

                  Persijas līča reģionā:
                  Apvienotie Arābu Emirāti, Bahreina, Irāka, Irāna, Jemena, Katara, Kuveita, Omānas Sultanāts un Saūda Arābija,

                  —

                  Dienvidamerikas reģionā:
                  Argentīna, Bolīvija, Brazīlija, Čīle, Ekvadora, Gajāna, Kolumbija, Paragvaja, Peru, Surinama, Urugvaja un Venecuēla,

                  —

                  Karību jūras reģionā un Vidusamerikas reģionā:
                  Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Grenāda, Gvatemala, Haiti, Hondurasa, Jamaika, Kostarika, Kuba, Meksika, Nikaragva, Panama, Salvadora, Sentkitsa un Nevisa, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Trinidāda un Tobāgo.

            2.1.   Atbalsta vajadzību izvērtējums

      Mērķis
      SAEA veiks vispusīgu izvērtējumu, lai apzinātu vajadzības stiprināt pasākumus, ar ko minētajās valstīs veicina kodoldrošības efektivitāti. Izvērtējumu veiks saskaņā ar starptautiskās kodoldrošības sistēmu, tostarp saskaņā ar saistošiem un nesaistošiem starptautiskiem juridiskiem instrumentiem un SAEA norādījumiem. Ja kādas valstis ir izvērtētas saistībā ar atbalstu atbilstīgi iepriekšējām vienotajām rīcībām un citiem Savienības ieguldījumiem, atjauninās iepriekš veiktos izvērtējumus.
      Izvērtējumā attiecīgos gadījumos ietvers vispārējo valsts kodoldrošības sistēmu, arī juridisko un regulatīvo sistēmu, un materiālu fizisko aizsardzību un uzskaiti vai reģistru, kā arī iekārtās, vietās vai pārvadāšanas laikā īstenotos drošības pasākumus. Izvērtējumā ietvers arī mehānismus, kas izveidoti efektīvai robežkontrolei, un citus mehānismus, kā rīkoties attiecībā uz kodolmateriāliem un radioaktīviem materiāliem, kas ir ārpus regulatīvas kontroles. Vispārējā izvērtējuma rezultātus izmantos, lai izvēlētos valstis, kurās īstenos projektus.
      Rezultāti:

                  —

                  pārskats par izvērtējumu attiecībā uz vajadzībām pēc kodoldrošības atbalsta saņēmējvalstīs gan valsts līmenī, gan atsevišķās iekārtās, vietās un pārvadājumos, kā arī citos lietojumos, kuros izmanto vai glabā kodolmateriālus un radioaktīvus materiālus,

                  —

                  valstu un projektu apzināšana, kuriem ir piešķirta augsta prioritāte atbalsta saņemšanai saskaņā ar lēmumu,

                  —

                  attiecībā uz valstīm, kas iepriekš saņēmušas atbalstu saskaņā ar vienotajām rīcībām un citus Savienības ieguldījumus, – sniegtā atbalsta ilgtspējības un efektivitātes izvērtējums.

            2.2.   Prioritāru projektu īstenošana

         1. joma.   Ar vienotajām rīcībām sniegtā atbalsta ilgtspējība un efektivitāte

      Mērķis:

                  —

                  kopā 52 valstis ir saņēmušas atbalstu saskaņā ar vienotajām rīcībām (4), lai stiprinātu dažādus pasākumus savās kodoldrošības sistēmās. Ar minēto vienoto rīcību palīdzību attiecīgajās valstīs ir veikta personāla apmācība, ir nodrošinātas iekārtas, lai uzlabotu fizisko aizsardzību un ļautu pārraudzīt radiāciju robežšķērsošanas vietās, un neaizsargāti radiācijas avoti ir nogādāti drošās glabāšanas vietās vai arī ir atgriezti izcelsmes vai piegādātājā valstī. Resursi bija ierobežoti un, iespējams, bija nepietiekami, lai izveidotu saistītās un vajadzīgās kvalitātes kontroles sistēmas vai citus papildu pasākumus, kas būtu vajadzīgi, lai sasniegtu pilnīgu efektivitāti; kā arī papildus

                  —

                  pārbaudīt līdz šim saskaņā ar vienotajām rīcībām sniegtā atbalsta noturīgumu un efektivitāti un vajadzības gadījumā sniegt papildu atbalstu, lai sasniegtu vajadzīgo efektivitāti.

            Rezultāti:

                  —

                  metodoloģija, cita starpā kritēriju kopums, lai izvērtētu iepriekš sniegta atbalsta noturīgumu un efektivitāti,

                  —

                  kvalitātes nodrošināšanas sistēmas izveide, tostarp tās testēšana un eksperimentāla ieviešana valstīs, kas ir saņēmušas atbalstu kodoldrošības jomā,

                  —

                  turpmākas palīdzības apzināšana, kura būtu vajadzīga, lai nodrošinātu iecerēto kodoldrošības rezultātu,

                  —

                  stabili funkcionējošas iekārtas un kompetents personāls – to sasniedz ar papildu atbalstu, lai izveidotu vietējas spējas uzturēt iekārtas, remontēt sabojājušās iekārtas vai aizvietot to bojātās sastāvdaļas,

                  —

                  valstīm ir uzticama piekļuve kompetentam personālam, jo ir veikta attiecīgā personāla apmācība.

         2. joma.   Valstu kodoldrošības atbalsta infrastruktūras stiprināšana: valstu kodoldrošības atbalsta centru izveide

      Mērķis:

                  —

                  palīdzēt valstīm nodrošināt tehniska un zinātniska atbalsta pieejamību, kā arī tādu cilvēkresursu attīstību, kas vajadzīgi efektīvai un noturīgai kodoldrošībai,

                  —

                  apzināt tehnisku, zinātnisku un mācību atbalstu, ko varētu sniegt valstīm reģionā vai apakšreģionā,

                  —

                  apzināt valstīs pastāvošas spējas, kas var sniegt savu ieguldījumu valstu kodoldrošības sistēmām vajadzīgajā tehniskajā, zinātniskajā vai mācību atbalstā.

            Rezultāti:

                  —

                  reģionāli un/vai valstu kodoldrošības atbalsta centri (NSSC), kas izveidoti saskaņā ar NSSC koncepciju un metodoloģiju (SAEA Nuclear Security Series (kodoldrošībai veltīta izdevumu sērija)). Iegūtie rezultāti ietvers:

                              —

                              koordināciju starp valstu organizācijām, kas ir atbildīgas par valsts kodoldrošību,

                              —

                              ekspertu padomus par tāda tehniska vai zinātniska atbalsta būtību un apjomu, kas vajadzīgs, lai uzturētu fizisku drošību, materiālu uzskaiti vai reģistru un tehniskas sistēmas, ko lieto pie robežām, lai pārraudzītu kodolmateriālu un radioaktīvu materiālu pārvietošanu,

                              —

                              ekspertu padomus par valsts mērogā un reģionā vajadzīgo apmācību un augstāka līmeņa izglītības apjomu,

                  —

                  nodrošinātas iekārtas un ekspertu pakalpojumi, lai izveidotu valsts vai reģionālu NSSC,

                  —

                  noturīgas valsts kodoldrošības sistēmas, kurās attīsta pienācīgu kodoldrošības kultūru, ar lielāku valstu sadarbību un par kodoldrošības jomu atbildīgu kompetentu iestāžu un citu organizāciju sadarbību, kā arī labi attīstīts kodoldrošības zināšanu tīkls.

         3. joma.   Valstu tiesību aktu un regulatīvās infrastruktūras stiprināšana

      Mērķis:

                  —

                  stiprināt valsts tiesību aktus un regulatīvo infrastruktūru, kas saistīta ar kodolmateriāliem un citiem radioaktīviem materiāliem, lai valsts būtu spējīga izpildīt pienākumus, ko tā uzņēmusies saskaņā ar saistošiem un nesaistošiem juridiskiem instrumentiem, tostarp ar aizsardzības pasākumu nolīgumiem un papildprotokoliem,

                  —

                  stiprināt valstu tiesību aktu sistēmas, lai īstenotu aizsardzības pasākumu nolīgumus un papildprotokolus, ko valstis noslēgušas ar SAEA, jo īpaši attiecībā uz vispusīgas valsts sistēmas kodolmateriālu uzskaitei un kontrolei (SSAC) īstenošanu,

                  —

                  stiprināt valstu radiācijas drošumu un radioaktīvo materiālu drošību reglamentējošu infrastruktūru.

            Regulatīvā sistēmā sevišķa vērība būtu jāpievērš sinerģijām starp drošību, aizsardzības pasākumiem un drošumu. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš valstīm, kuras ir paudušas interesi par kodolenerģijas programmas uzsākšanu.
      Rezultāti:

                  —

                  lielāks to valstu skaits, kuras valsts mērogā sākušas izstrādāt un pieņemt vispusīgus un saskaņotus tiesību aktus, kas aptver kodoldrošību, drošumu, aizsardzību un atbildību par kodolmateriālu izraisītu kaitējumu, tādējādi sekmējot saskaņotu, stiprāku un plašāku kodoldrošības un drošuma sistēmu,

                  —

                  lielāks to valstu skaits, kuras pievienojušās CPPNM un CNT un/vai paziņojušas par ieceri īstenot kodoldrošības sistēmu,

                  —

                  lielāks to valstu skaits, kuras pieņēmušas valsts tiesību aktus, kas vajadzīgi, lai valstij ļautu izpildīt saskaņā ar SAEA aizsardzības pasākumu nolīgumiem un papildprotokoliem uzliktās saistības,

                  —

                  stiprāka likumdošanas un regulatīvā infrastruktūra, ko iegūs, pamatojoties uz ekspertu padomiem, izveidotu/atjauninātu radiācijas drošumu un radioaktīvu materiālu drošības valsts regulatīvo infrastruktūru, izmantojot sniegtos SAEA novērtēšanas pakalpojumus, piemēram, Integrēto regulatīvās pārskatīšanas dienestu, citus padomdevējus dienestus, kā arī iekārtas un apmācību.

         4. joma.   Kodolmateriālu un citu radioaktīvu materiālu kodoldrošības pasākumu stiprināšana

      Mērķis:

                  —

                  izvēlētajās valstīs stiprināt kodoliekārtu fizisku aizsardzību un tādu kodolmateriālu fizisku aizsardzību, kurus izmanto kodolnozares lietojumos,

                  —

                  izvēlētajās valstīs stiprināt radioaktīvo materiālu, ko izmanto ārpus kodolnozares, fizisko aizsardzību un kontroli,

                  —

                  atrast un apzināt radioaktīvus avotus tādos apstākļos, kas liecina par vajadzību uzlabot to stāvokli un nogādāt tos drošā glabāšanas vietā izvēlētajās valstīs, tostarp atgriezt tos izcelsmes valstī vai piegādātājam,

                  —

                  stiprināt tehniskas un administratīvas sistēmas, kas ieviestas kodolmateriālu uzskaitei un kontrolei, tostarp stiprināt pastāvošās SSAC, kas izveidotas aizsardzības pasākumu nolīgumu un papildprotokolu īstenošanai, tostarp valstīs, kurās ir ierobežotas kodolprogrammas un kurām ir mazāki ziņošanas pienākumi saskaņā ar to aizsardzības pasākumu nolīgumiem pievienotajiem t. s. “mazu apjomu protokoliem”,

                  —

                  izvēlētajās valstīs stiprināt radioaktīvu vielu, materiālu un avotu valsts reģistrus.

            Rezultāti:

                  —

                  efektīvāka kodolmateriālu fiziska aizsardzība izvēlētajās kodoliekārtās un vietās, kā arī tādu radioaktīvu avotu aizsardzība, kurus izmanto ārpus kodolnozares (piemēram, medicīnā vai rūpniecībā, vai radioaktīvu atkritumu jomā),

                  —

                  mazāks risks, ko rada radioaktīvi avoti neaizsargātos apstākļos, jo tiem nodrošināta efektīvāka fiziska aizsardzība vai attiecīgā gadījumā tie ir nojaukti un pārvietoti uz drošu glabāšanas vietu attiecīgajā valstī vai citās izvēlētās valstīs,

                  —

                  mazāks radioaktīvu avotu skaits, kas atrodas nekontrolētos un neaizsargātos apstākļos, jo izvēlētajās valstīs sniedz atbalstu valsts meklēšanas un drošības kampaņām,

                  —

                  efektīvu tehnisku un administratīvu sistēmu izveide un uzturēšana, lai veiktu kodolmateriālu uzskaiti un kontroli, tostarp izveidojot jaunas un/vai stiprinot pastāvošās SSAC, kuras ir spējīgas izpildīt aizsardzības pasākumu nolīgumus un papildprotokolus, cita starpā arī valstīs, uz kurām attiecas “mazu apjomu protokoli”,

                  —

                  apmācības, kas nodrošinātas izvēlētam personālam, kurš ir tiesīgs saņemt tādu atbalstu, palielina iespēju, ka tiks ieviests un uzturēts efektīvs fiziskās aizsardzības režīms.

         5. joma.   Valstu spēju stiprināšana, lai tās varētu rīkoties attiecībā uz kodolmateriāliem un radioaktīviem materiāliem, kas ir ārpus valsts regulatīvās kontroles

      Mērķis:

                  —

                  stiprināt valstu spējas, lai nodrošinātu, ka kodolmateriāli un radioaktīvi materiāli nav apritē ārpus valsts licencētām darbībām un ka ir izveidots mehānisms, lai izvēlētajās valstīs nodrošinātu efektīvu robežkontroli un reaģēšanas gatavību.

            Rezultāti:

                  —

                  pilnīgāka(-as) sistēma(-as), ar ko vāc un izvērtē informāciju par kodolmateriālu nelikumīgu tirdzniecību, izmantojot gan publiskus avotus, gan valsts oficiālos informācijas avotus, lai uzlabotu zināšanas par šādu nelikumīgu tirdzniecību un ar to saistītiem apstākļiem. Atbildes uz tādu informāciju palīdzēs noteikt prioritātes turpmākās nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas darbībās,

                  —

                  ar ekspertu palīdzību izveidotas valsts sistēmas, lai apkarotu nelikumīgu tirdzniecību un uzlabotu radioaktīvo materiālu, bīstamu kodoliekārtu un kodoltehnoloģiju pārrobežu aprites kontroles valsts līmeņa koordināciju,

                  —

                  efektīvas radiācijas uzraudzības spējas izvēlētajās robežšķērsošanas vietās, kas nodrošinātas ar robežu uzraudzības iekārtām un ekspertu sniegtiem padomiem attiecībā uz izvēlētām robežšķērsošanas vietām,

                  —

                  labāka valsts reaģēšanas plānu izstrāde un tiesībaizsardzības iestāžu personālam nodrošināta apmācība par reaģēšanas metodoloģiju,

                  —

                  labi apmācīts, zinošs un kompetents tiesībaizsardzības iestāžu personāls, ko sekmē, nodrošinot apmācību un citu cilvēkresursu attīstības atbalstu.

            2.3.   Rezultātu izvērtējums

      Kā daļu no šā lēmuma īstenošanas procesa SAEA veiks iegūto rezultātu izvērtējumu, lai nodrošinātu atbalsta efektivitāti un apzinātu visas grūtības tā sniegšanā.
      3.   Ilgums

      Izvērtēšanu veiks trīs mēnešos pēc tam, kad stājies spēkā finansējuma nolīgums starp Komisiju un SAEA. Pēc tam visus trīs projektus īstenos paralēli 21 mēneša laikposmā.
      Šā lēmuma kopējais paredzētais īstenošanas laiks ir 24 mēneši.
      4.   Saņēmēji

      Saņēmēji ir valstis, kurās veiks izvērtējumu un pēc tam īstenos projektus. To iestādēm sniegs palīdzību, lai noteiktu vājās vietas, un tām sniegs atbalstu, lai rastu risinājumus un palielinātu drošību. Saņēmēju valstu galīgo izvēli un vajadzības, kas jārisina izvēlētajās valstīs, nosaka, savstarpēji apspriežoties īstenošanas struktūrai un AP, kompetentajā Padomes darba grupā cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm un Komisiju. Šie lēmumi vajadzības gadījumā pamatojas uz priekšlikumiem, ar ko nāk klajā īstenošanas struktūra atbilstīgi 2. pantam.
      5.   Īstenošanas struktūra

      Projektu īstenošana tiks uzticēta SAEA. Starptautiskās kodoldrošības misijas veiks SAEA un dalībvalstu eksperti saskaņā ar SAEA misiju darbības standarta režīmu. Trīs projektu īstenošanu veiks tieši SAEA personāls un/vai atlasīti eksperti vai apakšuzņēmēji no SAEA dalībvalstīm. Ja projektu īstenošanu uztic apakšuzņēmējiem, visu preču, būvdarbu vai pakalpojumu iepirkumu, ko SAEA veic atbilstīgi šim lēmumam, īsteno saskaņā ar spēkā esošiem SAEA noteikumiem un procedūrām.
      6.   Trešo pušu dalībnieki

      Minētos projektus 100 % apjomā finansē saskaņā ar šo lēmumu. SAEA dalībvalstu ekspertus var uzskatīt par trešo pušu dalībniekiem. Viņi strādās saskaņā ar SAEA ekspertu darbības standartnoteikumiem.

         (1)  GOV/2003/49-GC(47)/9. Arī dokumentā “Measures to Strengthen International Cooperation in Nuclear, Radiation, Transport Safety and Waste Management: Promoting Effective and Sustainable National Regulatory Infrastructure for the Control of Radiation Sources” (“Pasākumi, lai stiprinātu starptautisku sadarbību kodoldrošības, radiācijas un transporta drošības pārvaldībā un atkritumu apsaimniekošanā – tādas efektīvas un ilgtspējīgas valsts reglamentējošas infrastruktūras veicināšana, ar ko kontrolēt radiācijas avotus”) (GOV/2004/52-GC(48)/15) ir daļas, kas ir būtiskas SAEA un ES sadarbībai saskaņā ar ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai. Šīs darbības ir atspoguļotas arī SAEA Kodoldrošības plāna 2006.–2009. gadam sadaļā “Activities Supporting Nuclear Security” (“Kodoldrošības atbalsta darbības”).

         (2)  SAEA Valde 2005. gada septembrī nolēma, ka, lai stiprinātu aizsardzības pasākumu sistēmu, tā dēvēto “mazu apjomu protokolu” (small quantities protocol – SQP) Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) aizsardzības pasākumu nolīgumos vajadzētu saglabāt kā SAEA aizsardzības pasākumu daļu, uz to attiektos grozījumi standarta tekstā un izmaiņas SQP kritērijos; SAEA 2005. gadā Vispārējā konferencē pieņēma rezolūciju, kurā inter alia norādīja, ka gadījumā, ja tā ir valsts, kas noslēgusi vispusīgu aizsardzības pasākumu nolīgumu, ko papildina spēkā esošs papildprotokols, tādi pasākumi nozīmē attiecīgās valsts pastiprinātu pārbaudes standartu.

         (3)  KĀDP/2004/022/SAEA I, KĀDP/2005/020/SAEA II, KĀDP/2006/029/SAEA III un KĀDP/2008/020/SAEA IV.

         (4)  KĀDP/2004/022/SAEA I, KĀDP/2005/020/SAEA II, KĀDP/2006/029/SAEA III un KĀDP/2008/020/SAEA IV.


title: Padomes Lēmums ( 2014. gada 25. septembris ), ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras valdes locekli

text:
               4.10.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 350/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2014. gada 25. septembris),
   ar ko ieceļ vienu Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras valdes locekli
   (2014/C 350/04)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvas 91/155/EEK, 93/67/EEK, 93/105/EK un 2000/21/EK (1), un jo īpaši tās 79. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Regulas (EK) Nr. 1907/2006 79. pantā ir paredzēts, ka katra dalībvalsts Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras valdei izvirza vienu valdes locekli un ka Padomei par Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras valdes locekļiem ir jāieceļ pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts.

               (2)

               Horvātijas Republika par Eiropas Savienības dalībvalsti kļuva 2013. gada 1. jūlijā.

               (3)

               Horvātijas valdība ir iesniegusi savu pārstāvja kandidatūru, kurš tādējādi būtu jāieceļ amatā uz četriem gadiem,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants

      Bojan VIDOVIĆ kungs, Horvātijas valstspiederīgais, dzimis 1976. gada 22. maijā, tiek iecelts par Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras valdes locekli uz laikposmu no 2014. gada 25. septembra līdz 2018. gada 26. septembrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 25. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. GUIDI

      (1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (1985. gada 4. novembris) par pamatnolīguma noslēgšanu attiecībā uz Eiropas Kopienu un Šveices Konfederācijas zinātnisko un tehnisko sadarbību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31985D0507

Oficiālais Vēstnesis L 313 , 22/11/1985 Lpp. 0005 - 0005 Speciālizdevums spāņu valodā: Nodaļa 16 Sējums 2 Lpp. 0032  Speciālizdevums portugāļu valodā Nodaļa 16 Sējums 2 Lpp. 0032

		Padomes Lēmums(1985. gada 4. novembris)par pamatnolīguma noslēgšanu attiecībā uz Eiropas Kopienu un Šveices Konfederācijas zinātnisko un tehnisko sadarbību(85/507/EEK, Euratom)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu,tā kā pamatnolīgums par Eiropas Kopienu un Šveices Konfederācijas zinātnisko un tehnisko sadarbību jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsPamatnolīgums par Eiropas Kopienu un Šveices Konfederācijas zinātnisko un tehnisko sadarbību ir apstiprināts Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs sniedz nolīguma 13. pantā paredzēto paziņojumu.Briselē, 1985. gada 4. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsR. Goebbels--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (1989. gada 21. jūnijs) par Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas nolīguma papildprotokola slēgšanu attiecībā uz to esošo kvantitatīvo ierobežojumu atcelšanu, kas ietekmē izvešanu, un šādu jaunu ierobežojumu vai pasākumu ar līdzvērtīgu iedarbību nepieļaušanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31989D0545

Oficiālais Vēstnesis L 295 , 13/10/1989 Lpp. 0008 - 0008 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 2 Sējums 7 Lpp. 0088  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 2 Sējums 7 Lpp. 0088

		Padomes lēmums(1989. gada 21. jūnijs)par Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas nolīguma papildprotokola slēgšanu attiecībā uz to esošo kvantitatīvo ierobežojumu atcelšanu, kas ietekmē izvešanu, un šādu jaunu ierobežojumu vai pasākumu ar līdzvērtīgu iedarbību nepieļaušanu(89/545/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 113. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā 1972. gada 22. jūlijā parakstītais Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas nolīgums [1] neparedz to kvantitatīvo ierobežojumu aizliegumu, kas ietekmē izvešanu, un pasākumu ar līdzvērtīgu iedarbību aizliegumu;tā kā Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas interesēs ir izejmateriālu un preču brīvas apgrozības veicināšana, atceļot visus šādus ierobežojumus un pasākumus un nepieļaujot tādu jaunu ierobežojumu vai pasākumu rašanos, kas ietekmē to savstarpējo tirdzniecību;tā kā pakāpeniski jāatceļ pašreizējie ierobežojumi, kas ietekmē dažus ražojumus, un pasākumi ar līdzvērtīgu iedarbību un jāparedz aizsardzības pasākumi gadījumā, ja notiek vai nu tāda atpakaļizvešana uz trešām valstīm, pret ko izvedēja līgumslēdzēja puse saglabā spēkā ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu iedarbību, vai ja pastāv nopietns konkrētu ražojumu deficīts;tā kā saskaņā ar nolīguma 33. panta 1. punktu līgumslēdzējas puses to ekonomikas interesēs var izvērst attiecības, kas izveidotas ar nolīgumu, attiecinot tās uz jomām, kuras šīs nolīgums neaptver;tā kā Komisijai ir bijušas sarunas ar Islandes Republiku un pēc tām noslēgts protokols,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas nolīguma papildprotokolu attiecībā uz to esošo kvantitatīvo ierobežojumu atcelšanu, kas ietekmē izvešanu, un šādu jaunu ierobežojumu nepieļaušanu vai pasākumiem ar līdzvērtīgu iedarbību.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājs sniedz papildprotokola 4. pantā paredzēto paziņojumu.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Luksemburgā, 1989. gada 21. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsC. Aranzadi[1] OV L 301, 31.12.1972., 2. lpp.--------------------------------------------------