title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/124 (2017. gada 24. janvāris), ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti

text:
                  25.1.2017

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 19/64

            KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/124
      (2017. gada 24. janvāris),
      ar ko groza pielikumu Monetārajam nolīgumam starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti
      EIROPAS KOMISIJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
      ņemot vērā 2009. gada 17. decembra Monetāro nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,
      tā kā:

                  (1)

                  Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti (“Monetārais nolīgums”) 8. panta 1. punktā paredzēts, ka Vatikāna Pilsētvalsts īsteno Savienības tiesību aktus un noteikumus saistībā ar euro banknotēm un monētām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, krāpšanas un skaidras naudas un bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļu viltošanas novēršanu, medaļām un žetoniem un statistikas pārskatu prasībām. Šie tiesību akti un noteikumi norādīti Monetārā nolīguma pielikumā.

                  (2)

                  Komisijai katru gadu jāgroza Monetārā nolīguma pielikums, lai ņemtu vērā jaunos attiecīgos Savienības tiesību aktus un noteikumus un spēkā esošo tiesību aktu un noteikumu grozījumus.

                  (3)

                  Tika pieņemti daži jauni attiecīgi Savienības tiesību akti un noteikumi, un daži spēkā esošo tiesību aktu grozījumi, kas jāpievieno pielikumam.

                  (4)

                  Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Monetārā nolīguma pielikums,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      Monetārā nolīguma starp Eiropas Savienību un Vatikāna Pilsētvalsti pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

         Briselē, 2017. gada 24. janvārī

               Komisijas vārdā –

               priekšsēdētājs

            Jean-Claude JUNCKER

         PIELIKUMS

               “PIELIKUMS

                           ĪSTENOJAMĀS TIESĪBU NORMAS

                           ĪSTENOŠANAS TERMIŅŠ

                           Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršana

                           1.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.) (*1)

                           2010. gada 31. decembris

                           Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                           2.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Direktīvu 2008/20/EK, ar ko Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, groza attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām (OV L 76, 19.3.2008., 46. lpp.).

                           Ar papildinājumiem, kas izdarīti ar:

                           3.

                           Padomes 2001. gada 26. jūnija Pamatlēmumu 2001/500/TI par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nozieguma rīku un noziedzīgi iegūto līdzekļu identifikāciju, meklēšanu, iesaldēšanu, arestēšanu un konfiskāciju (OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.).

                           4.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2005 par skaidras naudas kontroli, kuru ieved Kopienas teritorijā vai izved no tās (OV L 309, 25.11.2005., 9. lpp.).

                           5.

                           Komisijas 2006. gada 1. augusta Direktīvu 2006/70/EK, ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2005/60/EK attiecībā uz “politiski ietekmējamas personas” definīciju un tehniskajiem kritērijiem vienkāršotām klienta uzticamības pārbaudes procedūrām un atbrīvojumam sakarā ar finanšu darbību, kuru veic reti vai ļoti ierobežotos apjomos (OV L 214, 4.8.2006., 29. lpp.) (*2)

                           6.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regulu (EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju (OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp.).

                           7.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Direktīva 2014/42/ES par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.).

                           2016. gada 31. decembris (2)

                           8.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Regula (ES) 2015/847 par līdzekļu pārvedumiem pievienoto informāciju un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1781/2006 (OV L 141, 5.6.2015., 1. lpp.).

                           2017. gada 31. decembris (3)

                           9.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīva (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

                           2017. gada 31. decembris (3)

                           Krāpšanas un viltošanas novēršana

                           10.

                              Padomes2001. gada 28. maija Pamatlēmums 2001/413/TI par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem (OV L 149, 2.6.2001., 1. lpp.).

                           2010. gada 31. decembris

                           11.

                              Padomes2001. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.).

                           2010. gada 31. decembris

                           Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                           12.

                           Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1338/2001, ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu (OV L 17, 22.1.2009., 1. lpp.).

                           13.

                              Padomes2004. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.).

                           2010. gada 31. decembris

                           Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                           14.

                           Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 46/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām (OV L 17, 22.1.2009., 5. lpp.).

                           15.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Direktīva 2014/62/ES par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2000/383/TI (OV L 151, 21.5.2014., 1. lpp.).

                           2016. gada 31. decembris (2)

                           Noteikumi par euro banknotēm un monētām

                           16.

                              Padomes 1998. gada 23. novembra un 2002. gada 5. novembra Secinājumi par kolekcionāriem paredzētajām monētām

                           2010. gada 31. decembris

                           17.

                              Padomes 1999. gada 10. maija Secinājumi par euro monētu kvalitātes vadības sistēmu

                           2010. gada 31. decembris

                           18.

                              Komisijas 2001. gada 22. oktobra Paziņojums par euro monētu vienādās puses noformējuma autortiesību aizsardzību (COM(2001) 600 galīgā redakcija), (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.).

                           2010. gada 31. decembris

                           19.

                              Eiropas Centrālās bankas2003. gada 20. marta Pamatnostādne ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 78, 25.3.2003., 20. lpp.).

                           2010. gada 31. decembris

                           Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                           20.

                           Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 19. aprīļa Pamatnostādni ECB/2013/11, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2003/5 par pasākumu īstenošanu, lai novērstu euro banknošu neatļautu atveidošanu, un par euro banknošu maiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 43. lpp.).

                           2014. gada 31. decembris (1)

                           21.

                           Eiropas Centrālās bankas 2010. gada 16. septembra Lēmums ECB/2010/14 par euro banknošu autentiskuma un derīguma pārbaudi, kā arī to atkārtotu laišanu apgrozībā (OV L 267, 9.10.2010., 1. lpp.).

                           2012. gada 31. decembris

                           Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                           22.

                           Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 7. septembra Lēmumu ECB/2012/19 (OV L 253, 20.9.2012., 19. lpp.).

                           2013. gada 31. decembrī (1)

                           23.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 15. decembra Regula (ES) Nr. 1210/2010 par euro monētu autentiskuma noteikšanu un rīkošanos ar apgrozībai nederīgām euro monētām (OV L 339, 22.12.2010., 1. lpp.).

                           2012. gada 31. decembris

                           24.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regula (ES) Nr. 651/2012 par euro monētu emisiju (OV L 201, 27.7.2012., 135. lpp.).

                           2013. gada 31. decembris (1)

                           25.

                              Eiropas Centrālās bankas2013. gada 19. aprīļa Lēmums ECB/2013/10 par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (OV L 118, 30.4.2013., 37. lpp.).

                           2014. gada 31. decembris (1)

                           26.

                              Padomes2014. gada 24. jūnija Regula (ES) Nr. 729/2014 par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (OV L 194, 2.7.2014., 1. lpp.).

                           2013. gada 31. decembris (2)

                  Monetārā nolīguma pielikuma iedaļa saskaņā ar Apvienotās komitejas ad hoc nolīgumu pēc Svētā Krēsla (Vatikāna Pilsētvalsts) lūguma iekļaut atbilstīgus noteikumus, kas piemērojami vienībām, kas veic profesionālas finanšu darbības

                           TURPMĀK UZSKAITĪTO TIESĪBU AKTU ATTIECĪGĀS DAĻAS

                           ĪSTENOŠANAS TERMIŅŠ

                           27.

                              Padomes1986. gada 8. decembra Direktīva 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.).

                           2016. gada 31. decembris (2)

                           Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                           28.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīvu 2001/65/EK (OV L 283, 27.10.2001., 28. lpp.).

                           29.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 18. jūnija Direktīvu 2003/51/EK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.).

                           30.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvu 2006/46/EK (OV L 224, 16.8.2006., 1. lpp.).

                           31.

                              Eiropas Parlamenta un Padomes2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.).

                           2017. gada 31. decembris (2)

                           32.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

                           2017. gada 31. decembris (2)

                           Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                           33.

                           Komisijas 2014. gada 10. oktobra Deleģēto regulu (ES) 2015/62, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz sviras rādītāju (OV L 11, 17.1.2015., 37. lpp.).

                           2017. gada 31. decembris (3)

                           Ar papildinājumiem, kas izdarīti ar:

                           34.

                           Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģēto regulu (ES) Nr. 241/2014, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas attiecas uz iestāžu pašu kapitāla prasībām (OV L 74, 14.3.2014., 8. lpp.).

                           2017. gada 31. decembris (3)

                           Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                           35.

                           Komisijas 2015. gada 11. marta Deleģēto regulu (ES) 2015/923, ar ko groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 241/2014, ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 papildina saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas attiecas uz iestāžu pašu kapitāla prasībām (OV L 150, 17.6.2015., 1. lpp.).

                           2017. gada 31. decembris (3)

                           36.

                           Komisijas 2014. gada 10. oktobra Deleģēto regulu (ES) 2015/61, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 575/2013 attiecībā uz likviditātes seguma prasību kredītiestādēm (OV L 11, 17.1.2015., 1. lpp.).

                           2017. gada 31. decembris (3)

                           37.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (OV L 173, 12.6.2014., 1. lpp.).

                           2018. gada 30. septembris (4)

                           Ar papildinājumiem, kas izdarīti ar:

                           38.

                           Komisijas 2015. gada 17. decembra Īstenošanas direktīvu (ES) 2015/2392 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 attiecībā uz ziņošanu kompetentajām iestādēm par faktiskajiem vai iespējamajiem minētās regulas pārkāpumiem (OV L 332, 18.12.2015., 126. lpp.).

                           2018. gada 30. septembris (4)

                           39.

                           Komisijas 2016. gada 10. marta Īstenošanas regulu (ES) 2016/347, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz precīzu formātu iekšējās informācijas turētāju sarakstu sastādīšanai un to atjaunināšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 65, 11.3.2016., 49. lpp.).

                           2018. gada 30. septembris (4)

                           40.

                           Komisijas 2016. gada 11. marta Īstenošanas regulu (ES) 2016/378, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz laika grafiku, formātu un veidni paziņojumu iesniegšanai kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 72, 17.3.2016., 1. lpp.).

                           2018. gada 30. septembris (4)

                           41.

                           Komisijas 2015. gada 17. decembra Deleģēto regulu (ES) 2016/522, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 attiecībā uz atbrīvojuma piemērošanu noteiktām trešo valstu publiskām struktūrām un centrālajām bankām, tirgus manipulāciju rādītājiem, robežvērtībām, kuras saistītas ar informācijas atklāšanu, kompetento iestādi, kam paziņo par atlikšanu, atļauju veikt tirdzniecību slēgtos periodos un pārvaldītāju veikto darījumu veidiem, par kuriem ir jāziņo (OV L 88, 5.4.2016., 1. lpp.).

                           2018. gada 30. septembris (4)

                           42.

                           Komisijas 2016. gada 10. marta Īstenošanas regulu (ES) 2016/523, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz formātu un veidni ziņošanai par pārvaldītāju darījumiem un to atklāšanai sabiedrībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 596/2014 (OV L 88, 5.4.2016., 19. lpp.).

                           2018. gada 30. septembris (4)

                           43.

                           Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (OV L 173, 12.6.2014., 179. lpp.).

                           2018. gada 30. septembris (4)

                           Tiesību akti par statistikas informācijas vākšanu

                           44.

                              Eiropas Centrālās bankas2013. gada 25. jūlija Pamatnostādne ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (OV L 2, 7.1.2014., 34. lpp.).

                           2016. gada 31. decembris (2)

                           Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                           45.

                           Eiropas Centrālās bankas 2015. gada 26. novembra Pamatnostādni (ES) 2016/66, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2013/24 par Eiropas Centrālās bankas statistikas pārskatu sniegšanas prasībām ceturkšņa finanšu pārskatu jomā (ECB/2015/40) (OV L 14, 21.1.2016., 36. lpp.).

                           2017. gada 31. marts (4)

                           46.

                           Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regula (ES) Nr. 1071/2013 par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.).

                           2016. gada 31. decembris (2)

                           Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                           47.

                           Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 10. decembra Regulu (ES) Nr. 1375/2014, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) par monetāro finanšu iestāžu nozares bilanci (ECB/2014/51) (OV L 366, 20.12.2014., 77. lpp.).

                           48.

                           Eiropas Centrālās bankas 2013. gada 24. septembra Regula (ES) Nr. 1072/2013 par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2013/34) (OV L 297, 7.11.2013., 51. lpp.).

                           2016. gada 31. decembris (2)

                           Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                           49.

                           Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 8. jūlija Regulu (ES) Nr. 756/2014, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1072/2013 (ECB/2013/34) par monetāro finanšu iestāžu piemēroto procentu likmju statistiku (ECB/2014/30) (OV L 205, 12.7.2014., 14. lpp.).

                           50.

                              Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 4. aprīļa Pamatnostādne ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (OV L 340, 26.11.2014., 1. lpp.).

                           2016. gada 31. decembris (2)

                           Ar grozījumiem, kas izdarīti ar:

                           51.

                           Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 6. novembra Pamatnostādni ECB/2014/43, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (OV L 93, 9.4.2015., 82. lpp.).

                           52.

                           Eiropas Centrālās bankas 2015. gada 4. decembra Pamatnostādni (ES) 2016/450, ar ko groza Pamatnostādni ECB/2014/15 par monetāro un finanšu statistiku (ECB/2015/44) (OV L 86, 1.4.2016., 42. lpp.).

                           2017. gada 31. marts (4)

            (1)  Par šiem termiņiem vienojās 2013. gada Apvienotā komiteja.

            (2)  Par šiem termiņiem vienojās 2014. gada Apvienotā komiteja.

            (3)  Par šiem termiņiem vienojās 2015. gada Apvienotā komiteja.

            (4)  Par šiem termiņiem vienojās 2016. gada Apvienotā komiteja.

            (*1)  Direktīva 2005/60/EK ir atcelta ar Direktīvu (ES) 2015/849, taču paliek šajā pielikumā līdz Direktīvas (ES) 2015/849 transponēšanas termiņam.

            (*2)  Komisijas Direktīva 2006/70/EK ir atcelta ar Direktīvu (ES) 2015/849, taču paliek šajā pielikumā līdz Direktīvas (ES) 2015/849 transponēšanas termiņam.”


title: 2006/178/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 27. februāris ), ar ko izveido augsta līmeņa ekspertu grupu jautājumos par digitālām bibliotēkām  (Šis teksts atceļ un aizvieto tekstu, kas publicēts  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī L 46, 2006. gada 16. februāris, 32. lpp. )

text:
               4.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 63/25

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 27. februāris),
   ar ko izveido augsta līmeņa ekspertu grupu jautājumos par digitālām bibliotēkām
   (Šis teksts atceļ un aizvieto tekstu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī L 46, 2006. gada 16. februāris, 32. lpp.)
   (2006/178/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 157. pantu Kopienai un dalībvalstīm ir uzticēts uzdevums nodrošināt Kopienas ražošanas nozares konkurētspējai nepieciešamo priekšnoteikumu pastāvēšanu. Ar 151. pantu paredz, ka Kopiena veicina dalībvalstu kultūru uzplaukumu, respektējot to nacionālās un reģionālās atšķirības un vienlaikus pievēršot uzmanību kopīgajam kultūras mantojumam.

               (2)

               Komisijas paziņojumā “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” (1) paziņoja par iniciatīvu saistībā ar digitālām bibliotēkām.

               (3)

               Komisijas paziņojumā “i2010 – digitālās bibliotēkas” (2) (turpmāk tekstā – paziņojums) paziņoja par tādas augsta līmeņa ekspertu grupas jautājumos par digitālām bibliotēkām izveidi, kas sniegs ieteikumus Komisijai par to, kā vislabāk Eiropas līmenī risināt organizatoriskas, juridiskas un tehniskas problēmas.

               (4)

               Baltajā grāmatā par Eiropas Savienības komunikācijas politiku (3), kuru Komisija pieņēma 2006. gada 1. februārī, ir minēta digitālo bibliotēku lielā nozīme, ar informācijas tehnoloģiju palīdzību nodrošinot Eiropas pilsoņiem brīvu piekļuvi informācijai par Eiropu.

               (5)

               Grupai ir jāpiedalās kopīga stratēģiska redzējuma izveidē par Eiropas digitālajām bibliotēkām.

               (6)

               Grupā ir jābūt privātpersonas statusā ieceltiem augsti kvalificētiem ekspertiem, kuri ir kompetenti digitālo bibliotēku jautājumos.

               (7)

               Tāpēc ir jāizveido “Augsta līmeņa ekspertu grupa jautājumos par digitālajām bibliotēkām” un jādefinē tās pilnvaras un struktūra,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Komisija izveido ekspertu grupu “Augsta līmeņa ekspertu grupa jautājumos par digitālajām bibliotēkām”, turpmāk tekstā – grupa.
   2. pants
   Uzdevums
   Komisija var apspriesties ar grupu par visiem jautājumiem, kas attiecas uz paziņojumā izklāstītās digitālo bibliotēku iniciatīvas īstenošanu.
   Grupas uzdevums ir:

               —

               sniegt Komisijai ieteikumus par to, kā vislabāk Eiropas līmenī risināt organizatoriskas, juridiskas un tehniskas problēmas;

               —

               piedalīties kopīga stratēģiska redzējuma izveidē par Eiropas digitālajām bibliotēkām.

         3. pants
   Sastāvs – dalībnieku iecelšanas kārtība
   1.   Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors vai viņa/viņas pārstāvis ir atbildīgs par grupas dalībnieku iecelšanu. Grupas dalībniekus ieceļ par augsta līmeņa ekspertiem, kuri ir kompetenti digitālo bibliotēku jautājumos.
   2.   Grupā ir ne vairāk kā 20 dalībnieki.
   3.   Piemēro šādus noteikumus:

               —

               grupas dalībniekus ieceļ par augsta līmeņa ekspertiem, kas ir kompetenti digitālo bibliotēku jautājumos, privātpersonas statusā, un ieteikumus Komisijai viņi sniedz neatkarīgi no jebkādas ārējās ietekmes;

               —

               grupas dalībniekus ieceļ, pēc iespējas nodrošinot pienācīgu līdzsvaru attiecībā uz:

                           —

                           kompetenču loku,

                           —

                           izcelsmes ģeogrāfisko vietu,

                           —

                           dzimumu;

               —

               grupā būs šādu kategoriju eksperti:

                           —

                           organizācijas, kas veic vēsturiskā mantojuma saglabāšanu (bibliotēkas, arhīvi, muzeji),

                           —

                           autori, izdevēji un satura sniedzēji,

                           —

                           informācijas un saziņas tehnoloģiju nozares pārstāvji (piemēram, meklētājprogrammu un tehnoloģiju nodrošinātāji),

                           —

                           zinātnes un izpētes organizācijas, augstskolas;

               —

               grupas dalībnieki nevar nozīmēt savā vietā aizstājējus;

               —

               grupas dalībniekus ieceļ uz divu gadu pilnvaru termiņu, un to var pagarināt. Grupas dalībnieki pilda savus pienākumus līdz brīdim, kad viņu vietā ieceļ citus, vai arī līdz savu pilnvaru beigām;

               —

               grupas dalībniekus, kuri vairs nespēj efektīvi piedalīties grupas darbā, atkāpjas vai neievēro šā punkta pirmā vai piektā ievilkuma vai Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. panta prasības, var aizstāt uz atlikušo pilnvaru laiku;

               —

               grupas dalībnieki katru gadu rakstiski apstiprina, ka tie apņemas darboties sabiedrības interešu labā, kā arī apstiprina, ka tiem nav interešu/ir intereses, kas varētu apdraudēt viņu objektivitāti;

               —

               grupas dalībnieku vārdus publicē Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Datus par grupas dalībnieku vārdiem iegūst, apstrādā un publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumiem.

         4. pants
   Darbība
   1.   Grupu vada Komisijas pārstāvis.
   2.   Vienojoties ar Komisiju, var izveidot apakšgrupas īpašu jautājumu izskatīšanai atbilstoši grupas izstrādātajam darba uzdevumam; tās izformē, tiklīdz tās ir izpildījušas savu uzdevumu.
   3.   Ja tas ir lietderīgi un/vai nepieciešami, Komisijas pārstāvis var lūgt piedalīties grupas vai apakšgrupas darbā ekspertus vai novērotājus, kuriem ir īpaša kompetence kādā darba kārtībā izskatāmā jautājumā.
   4.   Ja Komisija norāda, ka informācija, kas iegūta, piedaloties grupas vai apakšgrupas darbā, attiecas uz konfidenciāliem jautājumiem, to nedrīkst izplatīt.
   5.   Grupas un tās apakšgrupu sanāksmes parasti notiek Komisijas telpās saskaņā ar Komisijas noteiktām procedūrām un grafiku. Komisija nodrošina sekretariāta pakalpojumus. Šajās sanāksmēs var piedalīties citi ieinteresēti Komisijas ierēdņi.
   6.   Grupa pieņem reglamentu, pamatojoties uz Komisijas pieņemto standarta reglamentu (4).
   7.   Komisija var publicēt grupas kopsavilkumu, secinājumu, secinājuma daļu vai darba dokumentu attiecīgā dokumenta oriģinālvalodā.
   5. pants
   Sanāksmju izdevumi
   Komisija saskaņā ar tajā spēkā esošajiem noteikumiem atmaksā ceļojuma un uzturēšanās izdevumus, kas grupas dalībniekiem, ekspertiem un novērotājiem radušies saistībā ar grupas darbību. Par veiktajiem uzdevumiem atlīdzība grupas dalībniekiem netiek maksāta.
   6. pants
   Stāšanās spēkā
   Lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro līdz 2008. gada 31. decembrim. Komisija pirms minētā termiņa beigām lemj par lēmuma iespējamu pagarināšanu.

      Briselē, 2006. gada 27. februārī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas locekle

         Viviane REDING

      (1)  KOM(2005) 229 galīgais.

      (2)  KOM(2005) 465 galīgais.

      (3)  KOM(2006) 35 galīgais.

      (4)  SEK(2005) 1004, III pielikums.


title: 2012/95/Euratom: Padomes Lēmums ( 2011. gada 19. decembris ) par īpašo programmu, kas īstenojama ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads)

text:
               18.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 47/40

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 19. decembris)
   par īpašo programmu, kas īstenojama ar Kopīgā pētniecības centra tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads)
   (2012/95/Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Zinātnes un tehnikas komiteju,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/93/Euratom (2011. gada 19. decembris) par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads) (3) (turpmāk “pamatprogramma”) pamatprogrammu īsteno ar īpašajām programmām, kurās ietverti sīki izstrādāti noteikumi to īstenošanai, noteikts to ilgums un paredzēti vajadzīgie līdzekļi.

               (2)

               Pamatprogrammā ietverti divu veidu pasākumi: netiešās darbības kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā un pētniecība saistībā ar kodola skaldīšanu, kodoldrošību un aizsardzību pret jonizējošo starojumu, kā arī tiešās darbības Kopīgā pētniecības centra (JRC) pasākumiem kodolatkritumu apsaimniekošanas, ietekmes uz vidi un kodoldrošības un drošuma jomā, jo īpaši saistībā ar kodolnegadījumiem un ņemot vērā līdz šim gūto pieredzi. Ar šo īpašo programmu būtu jāīsteno tiešās darbības.

               (3)

                  JRC būtu jāīsteno pētniecības un mācību pasākumi, ko veic ar tiešajām darbībām atbilstīgi šai īpašajai programmai.

               (4)

               Īstenojot savu uzdevumu, JRC būtu jāsniedz uz patērētāju orientēts zinātnisks un tehnisks atbalsts Savienības politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pašreizējo politikas virzienu īstenošanai un pārraudzībai, kā arī reaģējot uz jaunām politikas prasībām. Lai izpildītu savu uzdevumu, JRC būtu jāveic augstākajai Eiropas kvalitātei atbilstoša pētniecība, tostarp uzturot savu zinātniskās izcilības līmeni.

               (5)

               Īstenojot šo īpašo programmu, liela nozīme būtu jāpiešķir pētnieku mobilitātes un mācību veicināšanai un inovāciju sekmēšanai Savienībā. Jo īpaši JRC būtu jānodrošina atbilstīgi mācību pasākumi kodolsistēmu drošuma un kodoldrošības jomā.

               (6)

               Šī īpašā programma būtu jāīsteno elastīgi, efektīvi un pārskatāmi, ņemot vērā atbilstīgās JRC lietotāju vajadzības un Savienības politikas virzienus, vienlaikus aizsargājot Savienības finanšu intereses. Pētniecības pasākumi, ko īsteno saskaņā ar šo īpašo programmu, vajadzības gadījumā būtu jāpielāgo šīm vajadzībām un sasniegumiem zinātnes un tehnoloģijas jomā, un ar šiem pasākumiem būtu jācenšas sasniegt izcilību zinātnē.

               (7)

               Lai īstenotu šo īpašo programmu, sadarbību saskaņā ar Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu vai saskaņā ar asociācijas nolīgumu var papildināt starptautiska sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, jo īpaši pamatojoties uz Līguma 2. panta h) punktu, 101. un 102. pantu.

               (8)

               Saistībā ar paplašināšanās un integrācijas pasākumiem JRC mērķis ir veicināt jauno dalībvalstu organizāciju un pētnieku integrāciju savos pasākumos, jo īpaši veicot pasākumus, kas vērsti uz Savienības acquis zinātnes un tehnoloģijas komponentu īstenošanu, kā arī lielāku sadarbību ar organizācijām un pētniekiem no valstīm, ar kurām notiek pievienošanās sarunas, un kandidātvalstīm. Būtu jāparedz arī iespēja pakāpeniski nodrošināt atvērtību pret kaimiņvalstīm, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Kaimiņattiecību politikas prioritārajiem jautājumiem.

               (9)

                  JRC būtu jāturpina rast papildu resursus, rīkojot pasākumus uz konkurences pamata. Tie ietver dalību pamatprogrammas netiešajās darbībās, trešo personu darbu un mazākā mērā – intelektuālā īpašuma izmantošanu.

               (10)

               Šīs īpašās programmas pareiza finanšu pārvaldība un tās īstenošana būtu jānodrošina efektīvi un orientējoties uz lietotāju, vienlaikus nodrošinot juridisko noteiktību un visu programmas dalībnieku piekļuvi programmas rezultātiem, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un Komisijas Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 (2002. gada 23. decembris), ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5).

               (11)

               Lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Savienības finanšu interesēm, lai uzraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izlietojuma lietderīgumu. Būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai atgūtu zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (6), Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko veic Komisija, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (7), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (8).

               (12)

               Komisijai būtu laikus jāvienojas par neatkarīgas izvērtēšanas pasākumiem, kas veikti jomās, uz kurām attiecas šī īpašā programma.

               (13)

               Veicot pētījumus atbilstīgi šai īpašajai programmai, būtu jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atspoguļotie ētikas pamatprincipi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo laikposmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim pieņem īpašo programmu, kas īstenojama ar Kopīgā pētniecības centra (JRC) tiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads) (turpmāk “īpašā programma”).
   2. pants
   Īpašā programma nosaka pasākumus, ko JRC veic saistībā ar kodoljautājumiem, atbalstot dažādas pētniecības darbības, kuras veic, valstīm sadarbojoties šādās tematiskās jomās:

               a)

               kodolatkritumu apsaimniekošana, ietekme uz vidi un pamatzināšanas;

               b)

               Eiropai būtisku kodolreaktoru sistēmu drošums;

               c)

               kodoldrošība (tostarp kodoldrošības aizsargpasākumi, neizplatīšana, nelegālas kodolmateriālu tirdzniecības apkarošana un ar kodolmateriāliem saistītā tiesu ekspertīze).

         Šā panta pirmajā daļā minēto pasākumu mērķi un vispārīgās nostādnes ir izklāstītas pielikumā.
   3. pants
   Saskaņā ar Lēmuma 2012/93/Euratom 3. pantu maksimālā summa, lai īstenotu īpašo programmu, ir EUR 233 216 000.
   4. pants
   Visus atbilstīgi īpašajai programmai veiktos pētniecības pasākumus veic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem.
   5. pants
   Īpašo programmu īsteno ar tiešajām darbībām, kā noteikts Lēmuma 2012/93/Euratom II pielikumā.
   6. pants
   1.   Komisija izstrādā daudzgadu darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīki izklāstot pielikumā noteiktos mērķus, zinātnes un tehnoloģijas prioritātes un to izpildes grafiku.
   2.   Daudzgadu darba programmā ņem vērā attiecīgos pētniecības pasākumus, kurus veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā to atjaunina.
   7. pants
   Komisija organizē Lēmuma 2012/93/Euratom 6. pantā paredzēto neatkarīgo uzraudzību, izvērtēšanu un pārskatīšanu attiecībā uz pasākumiem, kuri veikti jomās, uz ko attiecas īpašā programma.
   8. pants
   Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 19. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. KOROLEC

      (1)  2011. gada 15. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Atzinums sniegts pēc apspriešanās, kas nav obligāta.

      (2)  OV C 318, 29.10.2011., 127. lpp. Atzinums sniegts pēc apspriešanās, kas nav obligāta.

      (3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 25 lpp.

      (4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

      (7)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

      (8)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         KOPĪGAIS PĒTNIECĪBAS CENTRS ĪPAŠĀ PROGRAMMA

      1.   Mērķis
      Īpašās programmas vispārējais mērķis ir sniegt uz patērētājiem orientētu zinātnisku un tehnisku atbalstu Savienības politikai kodolenerģijas jomā un izpildīt Līguma saistības. Lai sasniegtu šo mērķi, zināšanas, prasmes un kompetence ir pastāvīgi jāatjaunina, lai nodrošinātu nepieciešamās mūsdienīgās zināšanas kodolreaktoru drošuma, kodoldrošības un aizsargpasākumu jomā.
      2.   Pieeja

         JRC ar kodolenerģiju saistīto pasākumu mērķis ir izpildīt Līgumā noteiktās pētniecības un izstrādes saistības un atbalstīt gan Komisiju, gan dalībvalstis tādās jomās kā aizsargpasākumi un ieroču neizplatīšana, kodolatkritumu apsaimniekošana, kodoliekārtu un degvielas cikla drošums, vides radioaktivitāte un aizsardzība pret jonizējošo starojumu. Ņemot vērā kodoldrošībai pastiprināti pievērsto uzmanību, kas virza izmaiņas kodolpētniecībā, vislielāko iespējamo atbalstu saņems ar ieroču neizplatīšanu saistītas darbības.
      Pamatprogrammas pētniecības un atbalsta pasākumi aizvien būs vērsti uz:

                  a)

                  kodolatkritumu apsaimniekošanu, ietekmi uz vidi un pamatzināšanām;

                  b)

                  Eiropai būtisku kodolreaktoru sistēmu drošumu;

                  c)

                  kodoldrošību (tostarp kodoldrošības aizsargpasākumiem, ieroču neizplatīšanu, nelegālas kodolmateriālu tirdzniecības apkarošanu un ar kodolmateriāliem saistīto tiesu ekspertīzi).

            Turklāt JRC turpinās stiprināt savu lomu kā Eiropas etaloncentrs jauno zinātnieku mācību un izglītošanas vajadzībām un informācijas izplatīšanai.
      3.   Pasākumi
      3.1.   Kodolatkritumu apsaimniekošana, ietekme uz vidi un pamatzināšanas
      3.1.1.   Izlietotās kodoldegvielas un augstas radioaktivitātes atkritumu raksturojums, glabāšana un apglabāšana
      Izlietotās kodoldegvielas un augstas radioaktivitātes kodolatkritumu apsaimniekošana ir saistīta ar to apstrādi, sagatavošanu transportēšanai, transportēšanu, pagaidu uzglabāšanu un ģeoloģisko apglabāšanu. Galīgais mērķis ir nodrošināt to, lai nevienā no atkritumu ļoti ilgās sabrukšanas posmiem radionuklīdi nenonāktu biosfērā. Mākslīgu un dabīgu ierobežojošu barjeru sistēmu izveide, novērtējums un darbība attiecīgos laika grafikos ir ļoti būtiska šo mērķu sasniegšanai un cita starpā ir atkarīga no degvielas un/vai atkritumu reakcijas ģeoloģiskajā vidē. Īpašajā programmā ir ietverti šādi pētījumi.
      3.1.2.   Atdalīšana un transmutācija
      Kodolenerģijas sistēmu galvenajā stratēģijā ir ietverta kodoldegvielas cikla noslēgšana, lai samazinātu kodolatkritumu ilgtermiņa toksisko starojumu un veicinātu resursu drošu un efektīvu izmantošanu. Būtiskākās problēmas saistībā ar šo koncepciju joprojām ir atdalīšanas metožu optimizēšana, lai no izlietotās kodoldegvielas atdalītu atsevišķus radionuklīdus ar ilgu pussabrukšanas periodu, kā arī drošu un uzticamu degvielas veidu ražošana un kvalificēšana aktinīdu transmutācijai. JRC eksperimentālais darbs atdalīšanas jomā ietver pētniecību gan saistībā ar šķīšanu ūdenī, gan pirometalurģiskajos procesos (sāls vidē).
      3.1.3.   Aktinīdu fundamentālā pētniecība
      Lai uzturētu zināšanas un vadošo pozīciju civilās kodoltehnoloģijas jomā, ir svarīgi veicināt starpnozaru fundamentālo pētniecību kodolmateriālu jomā, kas dotu iespēju rasties jaunām tehnoloģiskām inovācijām. Tas savukārt prasa zināšanas par tā dēvēto “5f elektronu slāņa elementu” (t. i., aktinīdu) un savienojumu reakciju uz (parasti ekstrēmiem) termodinamiskajiem apstākļiem. Sakarā ar nelielo eksperimentālo datubāzi un sarežģīto modelēšanu mūsu pašreizējās zināšanas par šiem mehānismiem ir ierobežotas. Fundamentālā pētniecība, kas risina šos jautājumus, ir ļoti būtiska, lai izprastu šo elementu īpašības un saglabātu vadošās pozīcijas mūsdienu kondensēto vielu fizikā. Progresīvās modelēšanas un simulācijas attīstība tiks izmantota kā līdzeklis eksperimentālo programmu ietekmes vairošanai.

         JRC aktinīdu fundamentālās pētniecības programmai joprojām būs vadošā loma aktinīdu fizikā un ķīmijā, un tās galvenais mērķis ir universitāšu un pētniecības centru zinātniekiem nodrošināt pasaules klases iekārtas eksperimentu veikšanai. Tas zinātniekiem dos iespēju izpētīt aktinīdu materiālu īpašības, lai tādējādi viņi varētu pilnveidot savu izglītību un dot ieguldījumu kodolzinātnes attīstībā.
      3.1.4.   Kodoldati
      Ierosinātie nelielo aktinīdu sadedzināšanas iekārtu projekti un kodolenerģijas ražošanas progresīvās koncepcijas rada jaunus pieprasījumus pēc ievērojami precīzākiem kodoldatiem. Eksperimentālo datu kvalitāte ir galvenais jautājums, lai uzlabotu kodolsistēmu drošuma standartus un samazinātu pieļaujamo kļūdu robežvērtības, tādējādi vairojot jaunu reaktoru sistēmu projektēšanas un celtniecības rentabilitāti. Datubāzēm, tostarp ESAO Kodolenerģijas aģentūras datubāzēm, ko izmanto rūpniecībā un pētniecības laboratorijās, jābūt pilnīgām, precīzām un apstiprinātām ar skaidri definētām kvalitātes nodrošināšanas procedūrām.

         JRC izstrādās starptautiski nepieciešamos datus un arī turpinās drošu Van de Graaff un GELINA lineāro paātrinātāju darbību.
      3.1.5.   Kodolpētniecības lietojums medicīnā
      Jaunajā vēža slimības ārstēšanas terapijā, ko dēvē par mērķēto alfa terapiju (TAT), izmanto alfa daļiņu starojuma unikālās fizikālās īpašības (jo īpaši to augsto enerģijas līmeni un īso noskrējiena garumu cilvēka audos), lai selektīvi iedarbotos uz slimajām šūnām un iznīcinātu tās, vienlaikus saudzējot apkārtējos veselos audus. Šīs metodes var izmantot, lai ārstētu vēzi un infekcijas slimības.

         JRC, cieši sadarbojoties ar valstu organizācijām, turpinās atbalstīt TAT pilnveidošanu, īpaši koncentrējoties uz alternatīviem procesiem alfa starojuma avotu ražošanai un uz radioaktīvi iezīmētu biomolekulu radiobioloģisko testēšanu, novērtējot to efektivitāti un īstenošanas iespējamību un dodot iespēju īstenot šos jaunos pielietojumus slimnīcās un farmācijas nozarē.
      3.1.6.   Vides radioaktivitātes monitorings
      Līguma II sadaļas 3. nodaļā paredzēts noteikt kodolsistēmu drošuma pamatstandartus strādājošo un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma kaitīgo iedarbību. Līguma 31. līdz 38. pantā paredzēti noteikumi par dalībvalstu un Komisijas lomu attiecībā uz cilvēka veselības aizsardzību, apkārtējās vides radioaktivitātes līmeņu kontroli, nokļūšanu vidē un kodolatkritumu apsaimniekošanu. Tas ietvers arī galvenos ar avāriju pārvarēšanu saistītos aspektus. Saskaņā ar Līguma 39. pantu JRC sniedz palīdzību Komisijai šā uzdevuma veikšanā.
      Ņemot vērā jaunos ierobežojumus attiecībā uz radionuklīdiem dzeramajā ūdenī un pārtikas sastāvdaļās, JRC izstrādās analīžu metodes un izveidos atbilstošus atsauces materiālus. Ar dalībvalstu uzraudzības laboratorijām tiks organizēti laboratoriju savstarpēji salīdzinājumi, lai novērtētu atbilstīgi Līguma 35. un 36. pantam paziņoto uzraudzības datu salīdzināmību un atbalstītu radioaktivitātes mērīšanas sistēmu saskaņošanu ar atsauces testu materiāliem.
      3.1.7.   Zināšanu pārvaldība, mācību pasākumi un izglītība
      Jaunajām kodolzinātnieku un kodolinženieru paaudzēm ir svarīgi saglabāt un padziļināt zināšanas kodoljautājumos, veicot pētniecības un lietišķo programmu gaitā iegūto eksperimentu, rezultātu, interpretāciju un iemaņu izplatīšanu.

         JRC centīsies panākt, lai šīs zināšanas būtu viegli pieejamas, pienācīgi organizētas un labi dokumentētas un lai Eiropā tiktu atbalstīti augstākās izglītības pasākumi gan attiecībā uz reaktoriem, kas darbojas pašreiz, gan uz inovatīviem ceturtās paaudzes reaktoriem. Turklāt JRC izveidos Eiropas Kodolenerģētikas cilvēkresursu observatoriju, lai analizētu tendences Eiropā un sniegtu zinātnisku atbalstu Savienības politikas veidošanai. JRC arī palīdzēs uzlabot saziņu par kodoljautājumiem, jo īpaši attiecībā uz to, kā tos uztver sabiedrībā, un plašākā mērogā – par stratēģiju kopējai informētībai par enerģētiku. Ilgā pieredze un ar kodolenerģijas datu mērījumiem saistītais unikālais aprīkojums paver arī lielisku iespēju kodolzinātnieku un kodolinženieru izglītošanai un apmācībai papildus universitātes izglītībai, jo tiek nodrošināta praktiska pieeja kodoliekārtām.
      3.2.   Kodolsistēmu drošums
      3.2.1.   Kodolreaktoru drošums
      Lai saglabātu un uzlabotu kodolspēkstaciju drošumu, jāizvērš un jāvalidē mūsdienīga un uzlabota drošuma novērtēšanas metodika un atbilstīgi analīzes rīki. JRC veic mērķtiecīgus eksperimentālus pētījumus, lai uzlabotu izpratni par noteicošajām fizikālajām parādībām un procesiem, lai sekmētu validāciju un verifikāciju deterministiskajiem un stohastiskajiem drošības novērtējumiem, balstoties uz uzlabotu modelēšanu attiecībā uz kodolspēkstaciju tehnoloģiskajiem procesiem (reaktivitāti un termohidrauliku), uz komponentiem, kas pakļauti slodzei/novecošanās procesam, un uz cilvēkfaktoru un organizatorisko faktoru. JRC arī turpmāk būs būtiska loma, veidojot Eiropas Informācijas apstrādes centru darbības pieredzes apmaiņas jautājumos un nodrošinot tā darbību, lai tas nestu labumu visām dalībvalstīm. Tas sniegs aktuālus ziņojumus par konkrētiem ar kodolspēkstacijām saistītiem jautājumiem un veicinās efektīvu darbības pieredzes apmaiņu un īstenošanu, lai uzlabotu kodolspēkstaciju drošumu, kas dos labumu visiem Eiropas regulatoriem un palīdzēs mazināt kodolavāriju iespējamību. Tas īstenos pētniecības programmas, kas saistītas ar atbalstu drošības prasību un progresīvu novērtēšanas metožu izstrādi reaktoru sistēmām, kuras ir nozīmīgas saistībā ar kodoldrošību. Centra darbība aptvers arī galvenos aspektus saistībā ar pētījumiem par reaktoru un to infrastruktūru ekspluatācijas pārtraukšanu (metodoloģija, apmācība, zinātniskais pamatojums).
      3.2.2.   Kodoldegvielas drošums kodolreaktoros, kas darbojas Savienībā
      Otrās un trešās paaudzes vieglā ūdens reaktori, iespējams, darbosies visu 21. gadsimtu. Lai palielinātu to drošumu, ir jānodrošina labāka izpratne par reaktora degvielas stieņu sistēmas (degvielas un apšuvuma) darbību reaktora iekšienē, jo īpaši attiecībā uz paildzinātai ekspluatācijai paredzētām sistēmām, ietverot normālus ekspluatācijas apstākļus, kā arī incidenta un negadījuma apstākļus. Divi galvenie aspekti šajā izpētē ir degvielas stieņu mehāniskā integritāte reaktora kalpošanas laikā un degvielas reakcija uz avārijas apstākļiem (tostarp nopietniem negadījumiem reaktorā, līdz pat reaktora degvielas zonas izkušanai).
      Galu galā eksperimenti un teorija saistībā ar labi izveidotiem fizikālajiem un ķīmiskajiem mehānismiem jāiekļauj daudzpakāpju modeļos un visbeidzot degvielas kvalitātes kodos.

         JRC veiktā pētniecība būs vērsta arī uz eksperimentālā etalonuzdevuma uzlabošanu attiecībā uz UO2 un jauktās oksīdu degvielas izturēšanos augstas izdegšanas pakāpes apstākļos.
      3.2.3.   Mūsdienu kodolenerģijas sistēmu droša darbība
      Jaunas reaktoru koncepcijas, kas saistītas ar paaugstinātu drošumu, aizsargpasākumiem un ilgtspējību, pasaulē, jo īpaši Ceturtās paaudzes starptautiskajā forumā (GIF), tiek uzskatītas par jaunu pētniecības tēmu. Dalībvalstis ir pilnvarojušas JRC darboties kā izpildes pārstāvim saistībā ar Kopienas dalību GIF. Šajā statusā JRC turpinās koordinēt Eiropas ieguldījumu (ar tiešām vai netiešām darbībām vai ar dalībvalstu starpniecību) dažādos GIF projektos.
      Pētījumi, kas veikti JRC laboratorijās, galvenokārt ietver jaunu inovatīvu projektu un inovatīvu degvielas ciklu drošuma aspektus, jo īpaši attiecībā uz jaunu degvielas veidu raksturošanu, apstarošanas testēšanu un pēcapstarošanas pārbaudi, kā arī novatorisku konstrukciju un apšuvuma materiālu raksturošanu un kvalificēšanu. Turklāt pētījumi tiek veikti saistībā ar jaunās paaudzes reaktoru drošuma prasībām un attiecīgu kodolsistēmu modernizētu novērtēšanu. Mērķis ir atbalstīt kopējas Eiropas pieejas izveidošanu jaunu inovatīvu projektu drošuma novērtēšanā. Šajā sakarā attiecīgi tiks izmantotas sinerģijas ar SNETP.
      3.3.   Kodoldrošība
      3.3.1.   Kodoldrošības aizsargpasākumi
      Sakarā ar kodolenerģētikas aizvien būtiskāko lomu elektroenerģijas ražošanā Eiropā un pasaulē nepārtraukti palielinās darbs ar kodolmateriāliem degvielas ciklā. Lai novērstu šo materiālu izmantošanu citiem nolūkiem, nekā tie paredzēti, izšķiroša nozīme ir spēcīgas un uzticamas kodoldrošības aizsargpasākumu un neizplatīšanas sistēmas izveidošanai. Vēl joprojām ir nepieciešami tehniski jauninājumi un uzlabojumi, lai īstenotu jauno aizsargpasākumu politiku. Šā brīža uzdevums ir panākt lielāku automatizāciju un uzlabot informācijas analīzes rīkus, lai samazinātu gan inspektoru slodzi, gan kodolrūpniecības slogu. Jaunas un inovatīvas pieejas arī tiks piemērotas Eiropai būtiskām reaktoru sistēmām un to attiecīgajiem degvielas cikliem.
      3.3.2.   Papildu protokols
      Papildu protokola mērķis ir novērst nedeklarētu darbību ar kodolmateriāliem. Lai to īstenotu, vajadzīgi vairāki paņēmieni, kas atšķiras no tiem (vai ir vairāk attīstīti par tiem), ko izmanto, lai pārbaudītu kodolmateriālu uzskaiti. Paredzams, ka deklarāciju pilnīguma pārbaudei būs nepieciešams vairāk darba un ka tādējādi pētniecībā un izstrādē būs vairāk jāpievēršas nelegālo programmu atklāšanas metodēm, dažos gadījumos izmantojot tādas pašas metodes kā ar kodolmateriāliem saistītajā tiesu ekspertīzē. Būs jāpieliek lielas pūles, lai uzlabotu sīko daļiņu analīzes metodes deklarēto darbību pārbaudei vai nedeklarētu darbību atklāšanai.
      3.3.3.   Informācijas vākšana no atklātiem avotiem par kodolmateriālu neizplatīšanu
      Lai atbalstītu Komisijas dienestus un sadarbotos ar IAEA un dalībvalstu iestādēm, JRC turpinās sistemātiski vākt un analizēt informāciju no dažādiem avotiem (internets, speciālā literatūra, datubāzes) par kodolmateriālu neizplatīšanas jautājumiem. Šo informāciju izmantos, lai sagatavotu valsts ziņojumus, kuru nolūks ir cieši uzraudzīt ar kodolmateriāliem saistīto darbību attīstību un ar kodolmateriāliem tieši saistītu un divējāda lietojuma iekārtu un tehnoloģiju importu un/vai eksportu atsevišķās valstīs. Turklāt JRC sekos eksporta kontroles režīmu tehniskajai attīstībai un sniegs tehnisku atbalstu attiecīgajiem Komisijas dienestiem.
      3.3.4.   Nelegālas kodolmateriālu tirdzniecības apkarošana, tostarp ar kodolmateriāliem saistītā tiesu ekspertīze
      Problēmas, ko rada kodolmateriālu un citu radioaktīvo materiālu nelegālā tirdzniecība, ar to saistītie izplatīšanas riski un kodolterorisma draudi liek izstrādāt pasākumu kopumu, lai risinātu ar novēršanu, atklāšanu un reaģēšanu saistītos jautājumus. Kodoldrošībai tiek pievērsta lielāka uzmanība visos līmeņos, ietverot gan starptautiskas iniciatīvas (Globālā iniciatīva cīņai pret kodolterorismu, Ieroču izplatīšanas drošības iniciatīva, ANO DPR 1540 un citas), gan daudzpusēju sadarbību un tehnisko attīstību. Personāla mācību pasākumiem ir ļoti būtiska loma kodoldrošības pasākumu īstenošanā. JRC dalās ar dalībvalstīm un starptautiskajām organizācijām savā pieredzē un zināšanās par kodolenerģijas jomu kopumā un jo īpaši par kodoldrošības jomu.
      Lai to panāktu, ir jāizstrādā vai jāuzlabo dažādas mācību programmas un jāizveido vai jāatjaunina ar tām saistītie mācību moduļi. JRC gatavojas izveidot Eiropas Drošības mācību centru, kas sākotnēji koncentrēsies uz kodolenerģijas un radioloģisko drošību.
      4.   Ētikas aspekti
      Īstenojot šo īpašo programmu un veicot ar to saistītos pētniecības pasākumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Tie ietver principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
      Saskaņā ar subsidiaritātes principu un daudzveidīgajām Eiropā izmantotajām pieejām pētniecības projektu dalībniekiem jāatbilst tiesību aktu, noteikumu un ētikas normu prasībām, kas ir spēkā valstīs, kurās veic pētījumus. Katrā ziņā ir piemērojami valstu noteikumi, un konkrētā dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu pētījumu veikšanu neatbalsta ar Euratom finansējumu ne minētajā dalībvalstī, ne citā valstī.
      Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedalās pētniecības projektos, pirms pasākumu uzsākšanas jāsaņem apstiprinājums no attiecīgās valsts vai vietējās ētikas komitejas. Komisija no ētikas viedokļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kuri saistīti ar ētiski delikātiem jautājumiem vai kuros ētikas aspektiem nav pievērsta pienācīga uzmanība. Īpašos gadījumos pārskatīšanu no ētikas viedokļa var veikt projekta īstenošanas laikā.
      Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantā noteikts, ka Savienība un dalībvalstis, formulējot un īstenojot Savienības politiku, arī izpētes jomā, pilnā mērā ņem vērā dzīvnieku labturības prasības.


title: 2012/401/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 10. jūlijs ) par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

text:
               18.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 188/6

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 10. jūlijs)
   par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
   (2012/401/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 189. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par pasākumiem, lai īstenotu Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1), un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (2) (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu grozīt cita starpā 31. protokolu.

               (3)

               EEZ līguma 31. protokolā ietverti nosacījumi un noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)

               Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, lai iekļautu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011–2013) (3).

               (5)

               Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               (6)

               Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Eiropas Savienībai jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 10. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. SHIARLY

      (1)  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

      (2)  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

      (3)  OV L 276, 20.10.2010., 1. lpp.

      PROJEKTS
      EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2012
      (… gada …),
      ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
      EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
      ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  EEZ līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. …/… (1).

                  (2)

                  Visaptverošai zemes novērošanas sistēmai ir būtiska nozīme ilgspējīgā Ziemeļeiropas un Arktikas pārvaldībā.

                  (3)

                  Norvēģija ir sniegusi savu ieguldījumu Eiropas Zemes novērošanas programmas (GMES) attīstībā gan Eiropas Kopienas Septītajā pamatprogrammā pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads), gan kā Eiropas Kosmosa aģentūras dalībniece.

                  (4)

                  Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, lai iekļautu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 911/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011–2013) (2).

                  (5)

                  Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2012. gada 1. janvāra,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      EEZ līguma 31. protokola 1. pantu groza šādi:

                  1)

                  panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
                  “6.   Pasākumu novērtēšanu un svarīgāko darbības virzienu noteikšanu Savienības pasākumu pamatprogrammās pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, kā minēts 5., 8.a, 8.c, 9. un 10. punktā, reglamentē saskaņā ar procedūru, kas minēta Līguma 79. panta 3. punktā.”;

                  2)

                  pēc 8.b punkta iekļauj šādu punktu:

                              “8.c

                                          a)

                                          EBTA valstis no 2012. gada 1. janvāra iesaistās pasākumos, ko var īstenot sakarā ar šādu Savienības aktu:

                                                      —

                                                         32010 R 0911: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 911/2010 (2010. gada 22. septembris) par Eiropas Zemes novērošanas programmu (GMES) un tās sākotnējām darbībām (2011–2013) (OV L 276, 20.10.2010., 1. lpp.);

                                          b)

                                          EBTA valstis finansiāli atbalsta a) apakšpunktā minētos pasākumus saskaņā ar Līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu un 32. protokolu;

                                          c)

                                          EBTA valstis pilnībā, taču bez balsstiesībām piedalās visu to Savienības komiteju darbā – GMES komitejā, Drošības padomē un Lietotāju forumā –, kuras palīdz Eiropas Komisijai pārvaldīt, izstrādāt un ieviest a) apakšpunktā minētās darbības;

                                          d)

                                          šo punktu nepiemēro Lihtenšteinai;

                                          e)

                                          attiecībā uz Islandi šā punkta piemērošanu aptur, kamēr EEZ Apvienotā komiteja nepieņem citu lēmumu.”

            2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (3).
      To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.
      3. pants
      Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

         …,

               EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

         (1)  OV L …

         (2)  OV L 276, 20.10.2010., 1. lpp.

         (3)  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]