title: 2006/369/EK: Padomes Lēmums ( 2005. gada 8. novembris ) par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem parakstīšanu un pagaidu piemērošanu

text:
               24.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 136/21

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 8. novembris)
   par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem parakstīšanu un pagaidu piemērošanu
   (2006/369/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2003. gada 5. jūnijā ir pilnvarojusi Komisiju sākt sarunas ar trešām valstīm par to, lai dažus noteikumus pašlaik spēkā esošos divpusējos nolīgumos aizstātu ar Kopienas nolīgumu.

               (2)

               Komisija Kopienas vārdā ir risinājusi sarunas ar Bulgārijas Republiku par nolīgumu attiecībā uz dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem saskaņā ar mehānismiem un norādēm, kuras ietvertas pielikumā Padomes Lēmumam, ar ko Komisija ir pilnvarota uzsākt sarunas ar trešām valstīm, lai dažus noteikumus šobrīd spēkā esošajos divpusējos nolīgumos aizstātu ar Kopienas nolīgumu.

               (3)

               Ņemot vērā nolīguma, par ko Komisija risina sarunas, iespējamo noslēgšanu vēlāk, tas būtu jāparaksta un provizoriski jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Bulgāriju par dažiem gaisa satiksmes aspektiem, ņemot vērā Padomes Lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots izraudzīt personu vai personas, kuras ir tiesīgas Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Kamēr nolīgums nav stājies spēkā, to provizoriski piemēro no pirmā mēneša pirmās dienas pēc tās dienas, kad puses viena otru ir informējušas par to, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.
   4. pants
   Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots veikt nolīguma 8.2. pantā paredzēto paziņojumu.

      Briselē, 2005. gada 8. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         G. BROWN

    ---documentbreak---

               24.5.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 136/22

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Kopienu un Bulgārijas Republiku par dažiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem
   EIROPAS KOPIENA,
   no vienas puses, un
   BULGĀRIJAS REPUBLIKA (turpmāk “Bulgārija”),
   no otras puses,
   (turpmāk “Puses”),
   TĀ KĀ vairākas Eiropas Kopienas dalībvalstis ar Bulgāriju ir noslēgušas divpusējus nolīgumus gaisa satiksmes pakalpojumu jomā, kuros ietvertie noteikumi ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem,
   TĀ KĀ Eiropas Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz vairākiem aspektiem, uz ko var attiekties divpusēji gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi, kurus Eiropas Kopienas dalībvalstis noslēdz ar trešām valstīm,
   TĀ KĀ Kopienas aviopārvadātājiem, kas reģistrēti kādā dalībvalstī, saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem ir tiesības uz nediskriminētu piekļuvi lidojuma maršrutiem, kas savieno Eiropas Kopienas dalībvalstis ar trešām valstīm,
   ŅEMOT VĒRĀ TO, ka Eiropas Kopiena ar dažām trešām valstīm ir noslēgusi nolīgumus, kuros paredzēta iespēja trešo valstu valstspiederīgajiem iegūt tādu aviopārvadātāju īpašumtiesības, kas ir licencēti saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem,
   ATZĪSTOT, ka tos noteikumus, kuri iekļauti Eiropas Kopienas dalībvalstu un Bulgārijas noslēgtajos divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos un kuri ir pretrunā Eiropas Kopienas tiesību aktiem, ir jāsaskaņo ar minētajiem aktiem, lai izveidotu pareizu juridisku pamatu gaisa satiksmes pakalpojumiem starp Eiropas Kopienu un Bulgāriju un nodrošinātu gaisa satiksmes pakalpojumu nepārtrauktību,
   TĀ KĀ Eiropas Kopiena šajās sarunās netiecas palielināt Eiropas Kopienas un Bulgārijas savstarpējo gaisa satiksmes pakalpojumu kopapjomu, ietekmēt līdzsvaru starp Kopienas aviopārvadātājiem un Bulgārijas aviopārvadātājiem vai apspriesties par grozījumiem spēkā esošos divpusējos gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumos, kas attiecas uz satiksmes tiesībām,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Vispārēji noteikumi
   1.   Šajā nolīgumā “dalībvalstis” ir Eiropas Kopienas dalībvalstis.
   2.   Visos I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos minētās atsauces uz to dalībvalstu valstspiederīgajiem, kuras ir attiecīgā nolīguma puse, ir atsauces uz Eiropas Kopienas dalībvalstu valstspiederīgajiem.
   3.   Visos I pielikumā uzskaitītajos nolīgumos minētās atsauces uz to dalībvalstu aviopārvadātājiem vai aviosabiedrībām, kas ir katra attiecīgā nolīguma puse, ir atsauces uz attiecīgās dalībvalsts izraudzītiem aviopārvadātājiem vai aviosabiedrībām.
   2. pants
   Izraudzīšanās
   1.   Šā panta 2. un 3. punkta noteikumi aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas attiecīgi uzskaitīti II pielikuma a) un b) punktā – par aviopārvadātāja izraudzīšanos, ko veic attiecīgā dalībvalsts, par pilnvarām un atļaujām, ko tai piešķīrusi Bulgārija, kā arī, attiecīgi, par aviopārvadātāja atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, pārtraukšanu vai ierobežošanu. Šā panta 4. un 5. punkta noteikumi aizstāj atbilstīgos noteikumus pantos, kas attiecīgi uzskaitīti II pielikuma a) un b) punktā, saistībā ar aviopārvadātāja izraudzīšanos, ko veic Bulgārija, par pilnvarām un atļaujām, ko tai piešķīrusi attiecīgā dalībvalsts, kā arī, attiecīgi, par aviopārvadātāja atļauju vai pilnvaru atteikumu, atsaukšanu, pārtraukšanu vai ierobežošanu.
   2.   Bulgārija, saņēmusi dalībvalsts norādi par izraudzīto pārvadātāju, ar minimālu procedūras ieilgumu piešķir attiecīgās pilnvaras un atļaujas ar noteikumu, ka:

               i)

               aviopārvadātājs ir reģistrēts saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu tās dalībvalsts teritorijā, kas to izraudzījusies, un tam ir derīga darbības licence saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

               ii)

               efektīvu aviopārvadātāja reglamentējošo kontroli veic un uztur tā dalībvalsts, kas atbild par gaisa kuģu ekspluatanta apliecības izdošanu, un attiecīgā aeronavigācijas iestāde izraudzījumā ir skaidri norādīta; un

               iii)

               aviopārvadātājs tieši pieder vai arī tā akciju kontrolpakete pieder un turpinās piederēt dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai citām III pielikumā uzskaitītajām valstīm un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem, un šīs valstis un/vai to valstpiederīgie jebkurā laikā to efektīvi kontrolē.

         3.   Bulgārija var atteikt, atsaukt, pārtraukt vai ierobežot dalībvalsts izraudzīta aviopārvadātāja pilnvaras vai atļaujas, ja:

               i)

               aviopārvadātājs nav reģistrēts saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu tās dalībvalsts teritorijā, kas to izraudzījusies, vai arī tam nav derīga darbības licence saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem;

               ii)

               efektīvu aviopārvadātāja reglamentējošu kontroli neveic vai neuztur tā dalībvalsts, kas atbild par gaisa kuģu ekspluatanta apliecības izdošanu, vai attiecīgā aeronavigācijas iestāde izraudzījumā nav skaidri norādīta; vai

               iii)

               aviopārvadātājs tieši nepieder vai arī tā akciju kontrolpakete nepieder dalībvalstīm un/vai dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai citām III pielikumā uzskaitītajām valstīm un/vai šo citu valstu valstspiederīgajiem.

         Bulgārija, īstenojot šajā punktā paredzētās tiesības, nediskriminē Kopienas aviopārvadātājus valstspiederības dēļ.
   4.   Dalībvalsts, saņēmusi Bulgārijas norādi par izraudzīto pārvadātāju, ar minimālu procedūras ieilgumu piešķir attiecīgās pilnvaras un atļaujas ar noteikumu, ka:

               i)

               aviopārvadātājam ir derīga uzņēmējdarbības licence, kas izdota saskaņā ar Bulgārijas tiesību aktiem;

               ii)

               efektīvu aviopārvadātāja reglamentējošu kontroli veic un uztur Bulgārija, kas ir atbildīga par gaisa kuģu ekspluatanta apliecības izdošanu; un

               iii)

               aviopārvadātājs tieši pieder vai arī tā akciju kontrolpakete pieder un turpinās piederēt Bulgārijai un/vai tās fiziskai vai juridiskai personai, un to jebkurā laikā efektīvi kontrolēs Bulgārija un/vai tās fiziska persona vai juridiska vienība.

         5.   Dalībvalsts var atteikt, atsaukt, pārtraukt vai ierobežot Bulgārijas izraudzīta pārvadātāja pilnvaras vai atļaujas, ja:

               i)

               aviopārvadātājam nav derīga uzņēmējdarbības licence, kas izdota saskaņā ar Bulgārijas tiesību aktiem;

               ii)

               efektīvu aviopārvadātāja reglamentējošu kontroli neveic un neuztur Bulgārija, kas ir atbildīga par gaisa kuģu ekspluatanta apliecības izdošanu; vai

               iii)

               aviopārvadātājs tieši nepieder vai arī tā akciju kontrolpakete nepieder un to efektīvi nekontrolē Bulgārija un/vai tās fiziska persona vai juridiska vienība.

         3. pants
   Tiesības saistībā ar reglamentējošu kontroli
   1.   Šā panta 2. punkts papildina II pielikuma c) punktā uzskaitītos pantus.
   2.   Ja dalībvalsts ir izraudzījusies aviopārvadātāju, kura reglamentējošo kontroli veic un uztur cita dalībvalsts, Bulgārijas tiesības saskaņā ar drošības noteikumiem nolīgumā, ko dalībvalsts, kura izraudzījusies aviopārvadātāju, ir noslēgusi ar Bulgāriju, vienlīdz attiecas gan uz to, ka šī cita dalībvalsts pieņem, īsteno vai nodrošina drošības standartus, gan uz aviopārvadātāja darbības atļauju.
   4. pants
   Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai
   1.   Šā panta 2. punkta noteikumi papildina atbilstīgos noteikumus pantos, kas uzskaitīti II pielikuma d) punktā.
   2.   Neatkarīgi no citiem noteikumiem, kuros paredzēts pretējais, II pielikuma d) punktā uzskaitītajos nolīgumos nekas neliedz dalībvalstīm uzlikt nodokļus, nodevas vai citus maksājumus degvielai, kas piegādāta tās teritorijā, lai to izmantotu Bulgārijas izraudzīta aviopārvadātāja gaisa kuģos, kas veic lidojumus maršrutā no viena attiecīgās dalībvalsts punkta uz citu punktu tajā pašā vai citā dalībvalstī.
   5. pants
   Iekšējo pārvadājumu tarifi Eiropas Kopienā
   1.   Šā panta 2. punkts papildina pantus, kas uzskaitīti II pielikuma e) punktā.
   2.   Tarifus, ko piemēro aviopārvadātājs(i), ko Bulgārija izraudzījusi saskaņā ar kādu no nolīgumiem, kuri uzskaitīti I pielikumā un kuros ietverts kāds no II pielikuma e) punktā uzskaitītajiem noteikumiem par pārvadājumiem, ko pilnībā veic Eiropas Kopienā, nosaka saskaņā ar Eiropas Kopienas tiesību aktiem.
   6. pants
   Nolīguma pielikumi
   Šā nolīguma pielikumi ir tā sastāvdaļa.
   7. pants
   Pārskatīšana vai grozīšana
   Puses, savstarpēji vienojoties, jebkurā laikā var pārskatīt vai grozīt šo nolīgumu.
   8. pants
   Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana
   1.   Šis nolīgums stājas spēkā, kad Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā.
   2.   Neskarot 1. punktu, Puses vienojas provizoriski piemērot šo nolīgumu no pirmā mēneša pirmās dienas pēc dienas, kad Puses viena otrai paziņo, ka ir pabeigtas šim nolūkam vajadzīgās procedūras.
   3.   Nolīgumi un citi pasākumi starp dalībvalstīm un Bulgāriju, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un ko nepiemēro provizoriski, ir uzskaitīti I pielikuma b) punktā. Šis nolīgums attiecas uz visiem šādiem nolīgumiem un pasākumiem, kad tie stājas spēkā vai tos sāk piemērot provizoriski.
   9. pants
   Nolīguma laušana
   1.   Laužot kādu no I pielikumā uzskaitītajiem nolīgumiem, spēku zaudē visi šā nolīguma noteikumi, kas attiecas uz atbilstīgo I pielikumā uzskaitīto nolīgumu.
   2.   Laužot visus I pielikumā uzskaitītos nolīgumus, arī šis nolīgums zaudē spēku.
   TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

      Sagatavots Zalcburgā, divi tūkstoši sestā gada piektajā maijā, divos oriģināleksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un bulgāru valodā.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         För Europeiska gemenskapen
         За европейската общност

         Por la República de Bulgaria
         Za Bulharskou republiku
         For Republikken Bulgarien
         Für die Republik Bulgarien
         Bulgaaria Vabariigi nimel
         Για τη Δημοκρατία της Βουλγαρίας
         For the Republic of Bulgaria
         Pour la République de Bulgarie
         Per la Repubblica di Bulgaria
         Bulgārijas Republikas vārdā
         Bulgarijos Respublikos vardu
         Λ Bolgár Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika tal-Bulgarija
         Voor de Republiek Bulgarije
         W imieniu Republiki Bułgarii
         Pela República da Bulgária
         Za Bulharskú republiku
         Za Republiko Bolgarijo
         Bulgarian tasavallan puolesta
         För Republiken Bulgarien
         За Република България

   I PIELIKUMS
   Šā nolīguma 1. pantā minēto nolīgumu saraksts

               a)

               Bulgārijas un Eiropas Kopienas dalībvalstu gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi, kas šā nolīguma parakstīšanas dienā ir bijuši noslēgti, parakstīti un/vai ko piemēro provizoriski:

                           —

                           Nolīgums starp Austrijas Federālo valdību un Bulgārijas Republikas valdību par gaisa transportu, parakstīts Sofijā 1997. gada 4. novembrī, II pielikumā turpmāk saukts “Bulgārijas un Austrijas nolīgums”.
                           Jālasa kopā ar Vīnē 1996. gada 28. jūnijā parakstīto Saprašanās memorandu.

                           —

                           Nolīgums starp Beļģijas Karalistes valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par gaisa transportu, parakstīts Sofijā 1957. gada 14. maijā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Beļģijas nolīgums”.

                           —

                           Nolīgums starp Kipras Republikas valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par regulāriem gaisa pārvadājumu komercpakalpojumiem, parakstīts Nikozijā 1965. gada 8. maijā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Kipras nolīgums”.

                           —

                           Nolīgums starp Čehoslovākijas Sociālistiskās Republikas valdību un Bulgārijas Republikas valdību par gaisa transportu, parakstīts Sofijā 1967. gada 25. septembrī, attiecībā uz kuru Čehijas Republika ir paziņojusi, ka uzskata tās noteikumus par sev saistošiem, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas–Čehijas Republikas nolīgums”.

                           —

                           Nolīgums starp Dānijas Karalistes valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par civilo gaisa transportu, parakstīts Sofijā 1958. gada 24. maijā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Dānijas nolīgums”. Jaunākie papildinājumi izdarīti ar vēstuļu apmaiņu, kas datēta ar 1958. gada 24. maiju.

                           —

                           Nolīgums starp Somijas Republikas valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem starp šīm valstīm un ārpus to attiecīgām teritorijām, parakstīts Helsinkos 1970. gada 19. martā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Somijas nolīgums”.

                           —

                           Nolīgums starp Francijas Republikas valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par gaisa transportu, parakstīts Parīzē 1965. gada 4. augustā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Francijas nolīgums”. Jaunākie papildinājumi izdarīti ar vēstuļu apmaiņu, kas datēta ar “1965. gada 4. augustu”.
                           Grozījumi izdarīti ar vēstuļu apmaiņu, kas datēta ar 1969. gada 12. jūniju un 10. jūliju. Jaunākie grozījumi izdarīti ar Sofijā 2000. gada 26. janvārī parakstīto Saprašanās memorandu.

                           —

                           Nolīgums starp Vācijas Federatīvo Republiku un Bulgārijas Republiku par gaisa satiksmes pakalpojumiem starp šīm valstīm un ārpus to attiecīgām teritorijām, parakstīts Sofijā 1993. gada 11. jūnijā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Vācijas nolīgums”.
                           Papildinājumi izdarīti ar Sofijā 2001. gada 1. oktobrī parakstīto Saprašanās memorandu.
                           Jālasa kopā ar notām, kas datētas ar 2002. gada 15. augustu un 2004. gada 20. aprīli.

                           —

                           Nolīgums starp Grieķijas Republikas valdību un Bulgārijas Republikas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem starp šīm valstīm un ārpus to attiecīgām teritorijām, parakstīts Atēnās 2002. gada 1. novembrī, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Grieķijas nolīgums”.
                           Jālasa kopā ar Atēnās 2000. gada 23. februārī parakstīto Saprašanās memorandu.

                           —

                           Nolīgums starp Ungārijas Tautas Republikas valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par gaisa transportu, parakstīts Sofijā 1969. gada 29. augustā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Ungārijas nolīgums”.

                           —

                           Nolīgums starp Īrijas valdību un Bulgārijas Republikas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem, parakstīts Dublinā 1995. gada 27. jūlijā, II pielikumā turpmāk saukts “Bulgārijas un Īrijas nolīgums”.

                           —

                           Nolīgums starp Itālijas Republikas valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par civilo gaisa transportu, parakstīts Sofijā 1974. gada 27. maijā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Itālijas nolīgums”.
                           Jālasa kopā ar Romā 1974. gada 4. aprīlī parakstīto Apstiprināto protokolu.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Romā 1997. gada 25. jūlijā parakstīto Saprašanās memorandu.

                           —

                           Nolīgums starp Latvijas Republikas valdību un Bulgārijas Republikas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem starp šīm valstīm un ārpus to attiecīgām teritorijām, parakstīts Varšavā 1999. gada 19. maijā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Latvijas nolīgums”.

                           —

                           Nolīgums starp Luksemburgas Lielhercogistes valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par gaisa transportu, parakstīts Sofijā 1965. gada 8. maijā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Luksemburgas nolīgums”.

                           —

                           Nolīgums starp Maltas Republikas valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem starp šīm valstīm un ārpus to attiecīgām teritorijām, parakstīts Varnā 1982. gada 23. jūlijā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Maltas nolīgums”.
                           Jālasa kopā ar Maltā 1982. gada 12. aprīlī parakstīto Saprašanās memorandu.

                           —

                           Nolīgums starp Nīderlandes Karalistes valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par gaisa transportu, parakstīts Sofijā 1958. gada 7. februārī, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Nīderlandes nolīgums”.
                           Jaunākie papildinājumi izdarīti ar Hāgā 2002. gada 6. augustā parakstīto Saprašanās memorandu.

                           —

                           Nolīgums starp Polijas Republikas valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par gaisa transportu, parakstīts Varšavā 1949. gada 16. maijā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Polijas nolīgums”.

                           —

                           Nolīgums starp Portugāles Republikas valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par gaisa transportu, parakstīts Lisabonā 1975. gada 22. oktobrī, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Portugāles nolīgums”.

                           —

                           Nolīgums starp Slovākijas Republikas valdību un Bulgārijas Republikas valdību par gaisa transportu, parakstīts Sofijā 1995. gada 8. decembrī, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Slovākijas nolīgums”.

                           —

                           Nolīgums starp Spānijas Republikas valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par gaisa transportu, parakstīts Lisabonā 1971. gada 6. novembrī, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Spānijas nolīgums”.
                           Jaunākie grozījumi izdarīti ar Sofijā 1978. gada 21. oktobrī parakstīto Saprašanās memorandu.

                           —

                           Nolīgums starp Zviedrijas Karalistes valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par civilo gaisa transportu, parakstīts Sofijā 1957. gada 17. aprīlī, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Zviedrijas nolīgums”

                           —

                           Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās karalistes valdību un Bulgārijas Tautas Republikas valdību par gaisa satiksmes pakalpojumiem starp šīm valstīm un ārpus to attiecīgām teritorijām, parakstīts Londonā 1970. gada 28. maijā, turpmāk II pielikumā saukts “Bulgārijas un Apvienotās Karalistes nolīgums”.
                           Grozījumi izdarīti ar Notu apmaiņu 1973. gada 23. augustā.
                           Jālasa kopā ar Londonā 1998. gada 15. janvārī parakstīto Saprašanās memorandu.

               b)

               Gaisa satiksmes pakalpojumu nolīgumi un citi pasākumi, kuri parafēti vai parakstīti starp Bulgārijas Republiku un Eiropas Kopienas dalībvalstīm, kuri šā nolīguma parakstīšanas dienā vēl nav stājušies spēkā un nav tikuši piemēroti provizoriski.

         II PIELIKUMS
   Pantu saraksts nolīgumos, kuri ir uzskaitīti šā nolīguma I pielikumā un minēti tā 2. līdz 5. pantā

               a)

               Izraudzīšanās, ko veic dalībvalsts:

                           —

                           Bulgārijas un Austrijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Beļģijas nolīguma 2. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Kipras nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Čehijas Republikas nolīguma 2. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Dānijas nolīguma 2. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Somijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Francijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Vācijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Grieķijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Ungārijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Īrijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Itālijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Latvijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Luksemburgas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Austrālijas un Maltas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Nīderlandes nolīguma 2. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Polijas nolīguma 2. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Portugāles nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Slovākijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Spānijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Zviedrijas nolīguma 2. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 3. pants.

               b)

               Pilnvaru vai atļauju atteikumi, atsaukumi, to pārtraukšana vai ierobežošana:

                           —

                           Bulgārijas un Austrijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Beļģijas nolīguma 2. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Kipras nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Dānijas nolīguma 2. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Somijas nolīguma 3. un 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Francijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Vācijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Grieķijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Ungārijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Īrijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Itālijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Latvijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Luksemburgas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Maltas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Nīderlandes nolīguma 2. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Polijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Portugāles nolīguma 5. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Slovākijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Spānijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Zviedrijas nolīguma 2. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 4. pants.

               c)

               Reglamentējoša kontrole:

                           —

                           Bulgārijas un Grieķijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Vācijas nolīguma 11.a pants;

                           —

                           Bulgārijas un Francijas nolīguma 12.bis pants;

                           —

                           Bulgārijas un Itālijas nolīguma 9.ter pants.

               d)

               Nodokļu uzlikšana aviācijas degvielai:

                           —

                           Bulgārijas un Austrijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Beļģijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Kipras nolīguma 8. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Čehijas Republikas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Dānijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Somijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Francijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Vācijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Grieķijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Ungārijas nolīguma 12. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Īrijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Itālijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Latvijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Luksemburgas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Maltas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Nīderlandes nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Polijas nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Portugāles nolīguma 7. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Slovākijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Spānijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Zviedrijas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 5. pants.

               e)

               Iekšējo pārvadājumu tarifi Eiropas Kopienā:

                           —

                           Bulgārijas un Austrijas nolīguma 11. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Beļģijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Kipras nolīguma 6. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Čehijas Republikas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Dānijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Somijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Francijas nolīguma 13. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Vācijas nolīguma 8. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Grieķijas nolīguma 13. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Ungārijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Īrijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Itālijas nolīguma 7. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Latvijas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Luksemburgas nolīguma 5. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Maltas nolīguma 9. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Nīderlandes nolīguma 3. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Polijas nolīguma 4. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Portugāles nolīguma 10. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Slovākijas nolīguma 10. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Spānijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Zviedrijas nolīguma 6. pants;

                           —

                           Bulgārijas un Apvienotās Karalistes nolīguma 9. pants.

         III PIELIKUMS
   Citas valstis, kas minētas šā nolīguma 2. pantā

               a)

               Islandes Republika (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               b)

               Lihtenšteinas Firstiste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               c)

               Norvēģijas Karaliste (saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līgumu);

               d)

               Šveices Konfederācija (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu).


title: Padomes Lēmums (1996. gada 16. septembris) par Eiropas Kopienas un dažu trešo valstu (Kirgizstānas, Lietuvas, Tadžikistānas, Turkmenistānas) atsevišķu nolīgumu par tekstilizstrādājumu tirdzniecību pagaidu piemērošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31996D0594

Oficiālais Vēstnesis L 263 , 16/10/1996 Lpp. 0035 - 0035

		Padomes Lēmums(1996. gada 16. septembris)par Eiropas Kopienas un dažu trešo valstu (Kirgizstānas, Lietuvas, Tadžikistānas, Turkmenistānas) atsevišķu nolīgumu par tekstilizstrādājumu tirdzniecību pagaidu piemērošanu(96/594/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 113. pantu saistībā ar 228. panta 2. punkta pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā divpusēji nolīgumi par tekstilizstrādājumu tirdzniecību, turpmāk tekstā – "pamatnolīgumi", tika apspriesti ar Kirgizstānu, Lietuvu, Tadžikistānu un Turkmenistānu un piemēroti uz laiku ar Padomes 1993. gada 20. decembra Lēmumu 94/277/EK [1];tā kā pamatnolīgumu ar Lietuvu apstiprināja ar Padomes 1994. gada 19. decembra Lēmumu 94/978/EK [2], un tas stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī;tā kā, lai ņemtu vērā Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanos Eiropas Savienībai, Komisija Kopienas vārdā vēstuļu apmaiņas veidā apsprieda divpusējus nolīgumus nolūkā grozīt pamatnolīgumus ar iepriekš minētajām valstīm; tā kā no 1995. gada 1. janvāra uz laiku jāpiemēro šie apspriestie nolīgumi, līdz būs pabeigtas to noslēgšanai vajadzīgās procedūras, ievērojot savstarpēju pagaidu piemērošanu, ko veic attiecīgās valstis,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLai ņemtu vērā Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes pievienošanos Eiropas Savienībai, vēstuļu apmaiņas veidā noslēgtos divpusējos nolīgumus grozīt Eiropas Kopienas, no vienas puses, un attiecīgo trešo valstu, no otras puses, tos esošos divpusējos nolīgumus, vienošanās un protokolus par tekstilizstrādājumu tirdzniecību ar dažām trešām valstīm, kas uzskaitīti šā lēmuma pielikumā, piemēro no 1995. gada 1. janvāra uz laiku līdz to oficiālai noslēgšanai, ievērojot savstarpēju pagaidu piemērošanu, ko veic partnervalstis.2. pantsParafēto nolīgumu teksti ir pievienoti šim lēmumam.Briselē, 1996. gada 16. septembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsI. Yates[1] OV L 123, 17.5.1994., 1. lpp.[2] OV L 375, 31.12.1994., 1. lpp.--------------------------------------------------PIELIKUMSValstu sarakstsKirgizstānaLietuvaTadžikistānaTurkmenistāna--------------------------------------------------


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2015/774 (2015. gada 4. marts) par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/10)

text:
               14.5.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 121/20

         EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2015/774
   (2015. gada 4. marts)
   par otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (ECB/2015/10)
   EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,
   ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. panta otro daļu saistībā ar 3.1. panta pirmo ievilkumu un 18.1. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 18.1. pantu, lai sasniegtu ECBS mērķus, Eiropas Centrālā banka (ECB) un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro (turpmāk – “NCB”), var darboties finanšu tirgos, tostarp tieši pērkot un pārdodot tirgojamus instrumentus.

               (2)

               ECB Padome 2014. gada 4. septembrī nolēma uzsākt trešo nodrošināto obligāciju iegādes programmu (turpmāk – “NOIP3”) un ar aktīviem nodrošinātu vērtspapīru iegādes programmu (turpmāk – “ABS iegādes programma”). Šo aktīvu iegādes programmu un 2014. gada septembrī ieviesto ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju mērķis ir turpmāk uzlabot monetārās politikas transmisiju, atbalstīt eurozonas tautsaimniecības kreditēšanu, mīkstināt mājsaimniecību un uzņēmumu aizņēmumu nosacījumus un veicināt inflācijas atgriešanos aptuveni 2 % līmenī, kas atbilst ECB galvenajam mērķim, proti, uzturēt cenu stabilitāti.

               (3)

               ECB Padome 2015. gada 22. janvārī nolēma, ka aktīvu iegāde jāpaplašina, ietverot arī otrreizējo tirgu valsts sektora aktīvu iegādes programmu (turpmāk – “VSIP”). NCB proporcionāli savām attiecīgajām daļām ECB kapitāla atslēgā un ECB VSIP ietvaros var tieši iegādāties atbilstošus tirgojamos parāda vērtspapīrus no atbilstošiem darījuma partneriem otrreizējos tirgos. Šis lēmums tika pieņemts kā daļa no vienotās monetārās politikas, lai ņemtu vērā vairākus faktorus, kas būtiski palielinājuši lejupvērstus riskus attiecībā uz cenu attīstību vidēja termiņa perspektīvā, tādējādi apdraudot ECB galvenā mērķa – uzturēt cenu stabilitāti – sasniegšanu. Minētie faktori ir šādi – pieņemto monetārās politikas pasākumu radītā monetārā stimula apjoms nav sasniedzis plānoto, lielākā daļa faktiskās un gaidāmās inflācijas rādītāju – gan galvenie rādītāji, gan arī rādītāji, kuros nav iekļauti svārstīgie komponenti, piem., enerģija un pārtika, – ir pazeminājušies, tuvojoties vēsturiski zemākajam līmenim, un ir pastiprinājusies ievērojamā naftas cenu krituma iespējamā netiešā ietekme uz darba samaksu un cenām.

               (4)

               VSIP ir samērīgs pasākums, lai mazinātu riskus attiecībā uz cenu attīstību, jo tas vēl vairāk mīkstinās monetāros un finanšu nosacījumus, tostarp ar eurozonas nefinanšu sabiedrību un mājsaimniecību aizņēmumu nosacījumiem saistītos, tādējādi palielinot eurozonas kopējos izdevumus patēriņam un ieguldījumiem un veicinot inflācijas atgriešanos nedaudz zem 2 % līmeņa vidējā termiņā. Tā kā galvenās ECB procentu likmes ir viszemākajā līmenī un tiek uzskatīts, ka privātā sektora aktīvu iegādes programmām ir pamanāms, bet nepietiekams tvērums attiecībā uz dominējošajiem lejupvērstajiem riskiem, kas apdraud cenu stabilitāti, Eurosistēmas monetārās politikas pasākumi ir jāpapildina ar VSIP, kas ir instruments ar augstu transmisijas potenciālu attiecībā uz reālo tautsaimniecību. Tā kā VSIP sekmē portfeļa līdzsvarošanu, iegādes ievērojamais apjoms programmas ietvaros veicinās pamata monetārās politikas mērķa – mudināt finanšu starpniekus aktīvāk nodrošināt likviditāti starpbanku tirgiem un kreditēt eurozonas tautsaimniecību – sasniegšanu.

               (5)

               VSIP ietverti vairāki aizsargmehānismi, lai nodrošinātu, ka paredzētā iegāde ir samērīga ar programmas mērķiem un ka programmas izstrādē ir pienācīgi ņemti vērā saistītie finanšu riski, ierobežojot tos ar riska pārvaldības palīdzību. Lai nodrošinātu atbilstošo tirgojamo parāda vērtspapīru tirgu raitu darbību un neradītu šķēršļus normālai parādu restrukturizācijai, Eurosistēmas centrālajām bankām noteiks minēto vērtspapīru iegādes ierobežojumus.

               (6)

               VSIP pilnībā atbilst Līgumos noteiktajiem Eurosistēmas centrālo banku pienākumiem, tostarp monetārās finansēšanas aizliegumam, un tā netraucē Eurosistēmai darboties saskaņā ar principu, kas paredz atvērta tirgus ekonomiku, kurā valda brīva konkurence.

               (7)

               Ar VSIP, ABS iegādes programmu un NOIP3 tirgū nodrošinātās likviditātes kopējais mēneša iegāžu apjoms sasniegs 60 miljardus euro. Iegādes paredzēts veikt līdz 2016. gada septembra beigām un katrā ziņā līdz brīdim, kad ECB Padome pārliecināsies, ka vērojama noturīga inflācijas līmeņa noregulēšanās atbilstoši mērķim vidējā termiņā nodrošināt inflācijas līmeni nedaudz zem 2 % līmeņa.

               (8)

               Eurosistēma paskaidro, ka VSIP efektivitātes nodrošināšanas nolūkā tā plāno veikt tirgojamo parāda vērtspapīru iespējamo iegādi VSIP ietvaros ar tādiem pašiem noteikumiem (pari passu) kā privātie ieguldītāji, ievērojot šādu instrumentu nosacījumus.

               (9)

               Eurosistēmas veiktā tirgojamo parāda instrumentu iegāde VSIP ietvaros jāīsteno decentralizēti, pienācīgi ievērojot tirgus cenu veidošanas un tirgus darbības apsvērumus, un tā jākoordinē ECB, tādējādi nodrošinot Eurosistēmas monetārās politikas vienotību,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   VSIP izveide un darbības joma
   Eurosistēma ar šo izveido VSIP, kuras ietvaros Eurosistēmas centrālās bankas, ievērojot īpašus nosacījumus, iegādājas atbilstošus tirgojamos parāda vērtspapīrus 3. panta izpratnē no atbilstošiem darījuma partneriem, kā tie noteikti 7. pantā.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               1)

               “Eurosistēmas centrālās bankas” ir ECB un to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro (turpmāk – “NCB”);

               2)

               “atzīta aģentūra” ir struktūra, kuru Eurosistēma klasificē kā atzītu aģentūru VSIP vajadzībām;

               3)

               “starptautiska organizācija” ir struktūra Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 (1) 118. panta nozīmē, kuru Eurosistēma klasificē kā starptautisku organizāciju VSIP vajadzībām;

               4)

               “daudzpusēja attīstības banka” ir struktūra Regulas (ES) Nr. 575/2013 117. panta 2. punkta nozīmē, kuru Eurosistēma klasificē kā daudzpusēju attīstības banku VSIP vajadzībām;

               5)

               “pozitīvs pārskatīšanas rezultāts” ir vēlākais no diviem tālāk minētajiem lēmumiem, pieņemot, ka iegādes atsākšanai VSIP ietvaros ir vajadzīgi abi lēmumi – Eiropas Stabilitātes mehānisma Direktoru padomes lēmums un, ja Starptautiskais Valūtas fonds līdzfinansē finanšu palīdzības programmu, Starptautiskā Valūtas fonda Valdes lēmums, ar ko apstiprina nākamo izmaksu attiecīgajā programmā.

         Definīciju 2.–4. punktā minēto struktūru sarakstus publicē ECB interneta lapā.
   3. pants
   Tirgojamu parāda vērtspapīru atbilstības kritēriji
   1.   Euro denominēti tirgojami parāda vērtspapīri, ko emitējušas to dalībvalstu centrālās valdības, kuru valūta ir euro, atzītas aģentūras, kuras atrodas eurozonā, starptautiskas organizācijas, kuras atrodas eurozonā, un daudzpusējas attīstības bankas, kuras atrodas eurozonā, ir atbilstoši iegādei VSIP ietvaros, ko veic Eurosistēmas centrālās bankas, ar nosacījumu, ka tiek izpildītas šajā pantā noteiktās prasības. Īpašos apstākļos – nespējot veikt iegādi visā paredzētajā apjomā – ECB Padome var nolemt iegādāties citu struktūru, kuras atrodas eurozonā, emitētus tirgojamus parāda vērtspapīrus saskaņā ar 4. punkta nosacījumiem.
   2.   Lai tirgojami parāda vērtspapīri būtu atbilstoši iegādei VSIP ietvaros, tie atbilst Eurosistēmas kredītoperācijām noteiktajiem tirgojamo aktīvu atbilstības kritērijiem saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 (2) I pielikumu ar nosacījumu, ka tiek izpildītas šādas prasības:

               a)

               tirgojamo parāda vērtspapīru emitentam vai garantijas devējam ir kredītnovērtējums, kas atbilst vismaz 3. līmeņa kredītspējai Eurosistēmas saskaņotajā reitingu skalā un ko vismaz viena publiska kredītreitinga veidā piešķīrusi Eurosistēmas kredītnovērtējuma sistēmā atzīta ārējā kredītnovērtējuma iestāde (ECAI);

               b)

               ja pieejami vairāki ECAI emitenta vai ECAI garantijas devēja reitingi, piemēro “pirmā labākā” noteikumu, t. i., ņem vērā labāko pieejamo ECAI emitenta vai garantijas devēja reitingu. Ja atbilstību kredītnovērtējuma prasībai konstatē uz ECAI garantijas devēja reitinga pamata, garantijai jāatbilst pieņemamas garantijas iezīmēm, kas noteiktas Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.3.2. iedaļas c) apakšpunkta i) līdz iv) punktā;

               c)

               ja atzītas ECAI sniegts emitenta vai garantijas devēja kredītnovērtējums neatbilst vismaz 3. līmeņa kredītspējai Eurosistēmas saskaņotajā reitingu skalā, par atbilstošiem uzskata tikai tādus tirgojamos parāda vērtspapīrus, kurus emitējušas vai pilnībā garantējušas eurozonas dalībvalstu centrālās valdības finanšu palīdzības programmas ietvaros un kuriem ECB Padome saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2014/31 (3) 8. pantu ir apturējusi Eurosistēmas kredītspējas sliekšņa piemērošanu;

               d)

               ja tiek veikta esošas finanšu palīdzības programmas pārskatīšana, VSIP iegāžu atbilstību aptur, atsākot to tikai pozitīva pārskatīšanas rezultāta gadījumā.

         3.   Lai parāda vērtspapīri 1. un 2. punkta nozīmē būtu atbilstoši iegādei VSIP ietvaros, to atlikušais termiņš attiecīgās Eurosistēmas centrālās bankas veiktas iegādes brīdī ir vismaz divi gadi, bet nepārsniedz 30 gadus. Lai veicinātu raitu īstenošanu, tirgojami parāda instrumenti ar 30 gadu un 364 dienu atlikušo termiņu ir atbilstoši iegādei VSIP ietvaros. Ja nav iespējams veikt centrālo valdību un atzītu aģentūru emitētu tirgojamo parāda instrumentu iegādi visā paredzētajā apjomā, nacionālās centrālās bankas aizstāšanas nolūkā veic arī starptautisku organizāciju un daudzpusēju attīstības banku emitētu tirgojamo parāda instrumentu iegādi.
   4.   Eurosistēmas centrālās bankas īpašos apstākļos var sniegt ECB Padomei ierosinājumus par publiskām nefinanšu sabiedrībām, kas atrodas to jurisdikcijā un emitē tirgojamus parāda instrumentus, kurus varētu iegādāties kā aizstājējus gadījumā, ja nav iespējams veikt centrālo valdību un atzītu aģentūru emitētu tirgojamo parāda instrumentu iegādi visā paredzētajā apjomā. Ierosinātā publiskā nefinanšu sabiedrība atbilst vismaz abiem tālāk minētajiem kritērijiem:

               —

               tā ir “publiska nefinanšu sabiedrība”, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 549/2013 (4),

               —

               tā ir “valsts sektora” iestāde, proti, iestāde Padomes Regulas (EK) Nr. 3603/93 (5) 3. panta nozīmē.

         Euro denominēti tirgojami parāda instrumenti, kurus emitējušas šādas publiskas nefinanšu sabiedrības, kas atrodas eurozonā, un kuri atbilst i) atbilstības kritērijiem, kas saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 6.2.1. iedaļu noteikti tirgojamiem aktīviem kā nodrošinājumam Eurosistēmas monetārās politikas operācijām, un ii) 2. un 3. punkta prasībām, pēc ECB Padomes apstiprinājuma ir atbilstoši iegādei VSIP ietvaros kā aizstājēji.
   5.   Tirgojamu parāda instrumentu iegāde par nominālvērtību ar negatīvu ienesīgumu (vai zemāko iespējamo ienesīgumu) attiecībā pret noguldījumu iespējas procentu likmi principā ir pieļaujama.
   4. pants
   Ierobežojumi iegādes veikšanai
   1.   Lai nodrošinātu atbilstošo vērtspapīru tirgus cenas veidošanos, tādu jaunas vai papildu emisijas vērtspapīru un tirgojamo parāda instrumentu iegāde, kuru atlikušais termiņš beidzas nedaudz pirms vai pēc emitējamo tirgojamo parāda instrumentu termiņa, nav pieļaujama laikposmā, ko noteiks ECB Padome (“pārtraukuma periods”). Sindicētu emisiju gadījumā pārtraukuma periodu, cik vien tas iespējams, cenšas ņemt vērā pirms emisijas.
   2.   Parāda vērtspapīru, kurus emitējušas vai pilnībā garantējušas eurozonas dalībvalstu centrālās valdības finanšu palīdzības programmas ietvaros, iegādes periods VSIP ietvaros pēc katras programmas pozitīva pārskatīšanas rezultāta vienmēr ir tikai divi mēneši, izņemot, ja īpašu apstākļu dēļ iegāžu veikšana tiek apturēta pirms minētā perioda vai tiek turpināta pēc minētā perioda un līdz nākamās pārskatīšanas sākumam.
   5. pants
   Iegādes ierobežojumi
   1.   Ievērojot 3. panta noteikumus, tirgojamiem parāda vērtspapīriem, kas atbilst 3. pantā noteiktajiem kritērijiem, VSIP ietvaros pēc turējumu konsolidēšanas visos Eurosistēmas centrālo banku portfeļos piemēro emisijas proporcijas ierobežojumu katram starptautiskajam vērtspapīru identifikācijas numuram. Šo ierobežojumu sākotnēji nosaka 25 % apjomā pirmajiem sešiem iegādes veikšanas mēnešiem, un ECB Padome to pēc tam pārskata.
   2.   Lēmuma 3. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem parāda vērtspapīriem piemēro citu proporcijas ierobežojumu.
   3.   Visu atbilstošo tirgojamo parāda vērtspapīru kopumam attiecībā uz 3. pantā definētajiem atlikušajiem termiņiem VSIP ietvaros pēc turējumu konsolidēšanas visos Eurosistēmas centrālo banku portfeļos piemēro kopējo ierobežojumu 33 % apjomā no viena emitenta vērtspapīru atlikuma.
   6. pants
   Portfeļu sastāvs
   1.   Tirgojamos parāda vērtspapīrus, kas ir atbilstoši iegādei VSIP ietvaros, iegādājas tā, lai 12 % no to kopvērtības veidotu atbilstošu starptautisku organizāciju un daudzpusēju attīstības banku emitēti vērtspapīri, un 88 % – atbilstošu centrālo valdību un atzītu aģentūru emitēti vērtspapīri. ECB Padome var pārskatīt minētās sastāva proporcijas. Atbilstošu starptautisku organizāciju un daudzpusēju attīstības banku emitētu parāda vērtspapīru iegādi veic tikai NCB.
   2.   NCB iegādājas 92 % no tirgojamo parāda vērtspapīru, kas ir atbilstoši iegādei VSIP ietvaros, iegāžu kopējās tirgus vērtības, un atlikušos 8 % iegādājas ECB. Iegāžu sadalījums pa jurisdikcijām atbilst attiecīgajām daļām ECB kapitāla parakstīšanas atslēgā, kā minēts ECBS Statūtu 29. pantā.
   3.   Eurosistēmas centrālās bankas VSIP ietvaros iegādājamo tirgojamo parāda vērtspapīru sastāvam piemēro specializācijas shēmu. Ja objektīvu apstākļu dēļ nav iespējams iekļauties minētajā shēmā, ECB Padome atļauj ad hoc novirzes no specializācijas shēmas vai nosaka citas izmaiņas, kas ir ieteicamas VSIP kopējo monetārās politikas mērķu sasniegšanas nolūkā. Katra NCB iegādājas tādu emitentu atbilstošos vērtspapīrus, kuri atrodas tās attiecīgajā jurisdikcijā. Atbilstošu starptautisku organizāciju un daudzpusēju attīstības banku emitētus vērtspapīrus var iegādāties visas NCB. ECB iegādājas vērtspapīrus, kurus emitējušas visu jurisdikciju centrālās valdības un atzītās aģentūras.
   7. pants
   Atbilstošie darījuma partneri
   Šādi darījuma partneri ir VSIP atbilstošie darījuma partneri:

               a)

               iestādes, kas atbilst dalībai Eurosistēmas monetārās politikas operācijās noteiktajiem atbilstības kritērijiem saskaņā ar Pamatnostādnes ECB/2011/14 I pielikuma 2.1. iedaļu; un

               b)

               citi darījuma partneri, ko Eurosistēmas centrālās bankas izmanto savu euro denominēto vērtspapīru portfeļu ieguldīšanai.

         8. pants
   Caurredzamība
   1.   Eurosistēma sava nedēļas konsolidētā finanšu pārskata komentāru daļā ik nedēļu publicē VSIP ietvaros turēto vērtspapīru kopējo bilances vērtību.
   2.   Eurosistēma ik mēnesi publicē savu VSIP turējumu vidējo svērto atlikušo termiņu, iedalot pēc emitenta rezidences un nodalot starptautiskās organizācijas un daudzpusējās attīstības bankas no citiem emitentiem.
   3.   VSIP ietvaros turēto vērtspapīru bilances vērtība ik nedēļu tiek publicēta ECB interneta lapas atklātā tirgus operāciju sadaļā.
   9. pants
   Vērtspapīru aizdošana
   Lai nodrošinātu VSIP efektivitāti, Eurosistēma dara VSIP ietvaros iegādātos vērtspapīrus pieejamus aizdošanai, tostarp iesaistīšanai repo darījumos.
   10. pants
   Nobeiguma noteikums
   Šis lēmums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas ECB tīmekļa vietnē. To piemēro no 2015. gada 9. marta.

      Nikosijā, 2015. gada 4. martā

            ECB prezidents

         Mario DRAGHI

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

      (2)  2011. gada 20. septembra Pamatnostādne ECB/2011/14 par Eurosistēmas monetārās politikas instrumentiem un procedūrām (OV L 331, 14.12.2011., 1. lpp.).

      (3)  2014. gada 9. jūlija Pamatnostādne ECB/2014/31 par papildu pagaidu pasākumiem attiecībā uz Eurosistēmas refinansēšanas operācijām un nodrošinājuma atbilstību, kā arī grozījumiem Pamatnostādnē ECB/2007/9 (OV L 240, 13.8.2014., 28. lpp.).

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).

      (5)  Padomes 1993. gada 13. decembra Regula (EK) Nr. 3603/93, ar ko precizē definīcijas, lai piemērotu Līguma 104. pantā un 104.b panta 1. punktā minētos aizliegumus (OV L 332, 31.12.1993., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2013/133/KĀDP ( 2013. gada 18. marts ), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Sāhelā

text:
               19.3.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 75/29

         PADOMES LĒMUMS 2013/133/KĀDP
   (2013. gada 18. marts),
   ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Sāhelā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ir vajadzīgs, lai Savienība reaģētu uz sarežģītajiem un savstarpēji saistītajiem izaicinājumiem Sāhelas reģionā.

               (2)

                  Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON kungs būtu jāieceļ par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Sāhalā laikposmā līdz 2014. gada 28. februārim.

               (3)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   1.   Ar šo Michel Dominique REVEYRAND – DE MENTHON kungu ieceļ par ESĪP Sāhelā līdz 2014. gada 28. februārim. ESĪP pilnvaras var pagarināt vai izbeigt ātrāk, ja Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma tā izlemj.
   2.   ESĪP pilnvaru nozīmē Sāhela tiek definēta kā tāda, kuras galvenais fokuss aptver ES Stratēģiju drošībai un attīstībai Sāhelā (“stratēģija”), proti, Mali, Mauritāniju un Nigēru. Jautājumos, kuriem ir plašākas sekas reģionā, ESĪP vajadzības gadījumā sadarbojas ar citām valstīm un reģionālām vai starptautiskām struktūrām ārpus Sāhelas.
   3.   Ievērojot vajadzību pēc reģionālas pieejas attiecībā uz reģionā esošajiem savstarpēji saistītajiem izaicinājumiem, ESĪP Sāhelā cieši sadarbojas ar citiem attiecīgajiem ESĪP, ieskaitot ESĪP Vidusjūras dienvidu reģionā, ESĪP cilvēktiesību jautājumos un ESĪP Āfrikas Savienībā.
   2. pants
   Politikas mērķi
   1.   ESĪP pilnvaras balstās uz Savienības politikas attiecībā uz Sāhelu mērķiem – aktīvi veicināt reģionālās un starptautiskās pūles panākt ilgstošu mieru, drošību un attīstību reģionā. ESĪP mērķis turklāt ir uzlabot Savienības daudzveidīgās iesaistīšanās Sāhelā kvalitāti, intensitāti un ietekmi.
   2.   ESĪP veicina tādas Savienības pieejas izveidi un īstenošanu, kurā ir ietverti visi Savienības darbības aspekti, it īpaši politikas, drošības un attīstības jomās, ieskaitot stratēģiju, un visu Savienības rīcībai nozīmīgo instrumentu koordinēšana.
   3.   Sākotnējā prioritāte tiek noteikta Mali un tur notiekošā konflikta reģionālajām dimensijām.
   4.   Attiecībā uz Mali Savienības politikas mērķi ir, saskaņoti un efektīvi izmantojot visus tās instrumentus, nodrošināt Mali un tās iedzīvotāju atgriešanos uz miera, samierināšanās, drošības un attīstības takas.
   3. pants
   Pilnvaras
   1.   Lai sasniegtu Savienības politikas mērķus attiecībā uz Sāhelu, ESĪP ir pilnvarots:

               a)

               aktīvi veicināt Savienības visaptverošās pieejas reģionālajai krīzei īstenošanu un tālāku attīstību, pamatojoties uz stratēģiju, lai pastiprinātu vispārējo saskaņotību un Savienības darbību Sāhelā efektivitāti, jo īpaši Mali;

               b)

               sazināties ar visām būtiskajām ieinteresētajām personām reģionā, valdībām, reģionālajām iestādēm, reģionālajām un starptautiskajām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un diasporām, lai veicinātu Savienības mērķu sasniegšanu un labāku izpratni par Savienības lomu Sāhelā;

               c)

               pārstāvēt Savienību attiecīgajos reģionālajos un starptautiskajos forumos, tostarp grupā par atbalstu situācijai Mali un tās uzraudzību, un nodrošināt to, lai būtu redzams Savienības atbalsts krīzes pārvaldībai un konflikta novēršanai, ieskaitot Eiropas Savienības militāro misiju, lai veicinātu Mali bruņoto spēku apmācību (EUTM Mali), un Eiropas Savienības KDAP misiju Nigērā (EUCAP Sahel Niger);

               d)

               uzturēt ciešu sadarbību ar Apvienoto Nāciju Organizāciju (ANO), it īpaši ģenerālsekretāra īpašo sūtni Sāhelā un ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi Rietumāfrikā, Āfrikas Savienību (ĀS), jo īpaši ĀS augsto pārstāvi Mali un Sāhelā, Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopienu (ECOWAS) un citām vadošām valstu, reģionālajām un starptautiskajām ieinteresētajām personām, tostarp ar citiem īpašajiem sūtņiem Sāhelā;

               e)

               rūpīgi sekot krīzes reģionālajai un pārrobežu dimensijai, tostarp terorismam, organizētajai noziedzībai, ieroču kontrabandai, cilvēku tirdzniecībai, narkotiku tirdzniecībai, bēgļu un migrācijas plūsmām, kā arī ar tiem saistītām finanšu plūsmām, un ciešā sadarbībā ar ES pretterorisma koordinatoru veicināt turpmāku ES pretterorisma stratēģijas ieviešanu;

               f)

               uzturēt augsta līmeņa politiskus kontaktus ar reģiona valstīm, kuras ir skāruši terorisms un starptautiskā noziedzība, lai nodrošinātu saskanīgu un visaptverošu pieeju un nodrošinātu Savienības galveno lomu starptautiskajos centienos cīņā pret terorismu un starptautisko noziedzību. Tas ietver Savienības aktīvu atbalstu reģionālās kapacitātes veidošanā drošības sektorā un nodrošināšanu, ka adekvāti tiek pievērsta uzmanība terorisma un starptautiskās noziedzības Sāhelā rašanās iemesliem;

               g)

               cieši sekot līdzi reģionā radušos humāno krīžu politiskajām un sociālajām sekām;

               h)

               attiecībā uz Mali dot ieguldījumu reģionālos un starptautiskos centienos, lai veicinātu krīzes atrisināšanu Mali, it īpaši – lai pieņemtu un īstenotu ceļvedi politiskajai pārejai, brīvām un atklātām vēlēšanām un iekļaujošam dialogam valsts mērogā;

               i)

               veicināt iestāžu izveidi, drošības sektora izveidi un ilgstoša miera un samierināšanās panākšanu Mali;

               j)

               sadarboties ar ESĪP cilvēktiesību jautājumos, lai veicinātu cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu, uzturēt regulārus sakarus ar attiecīgām Mali un reģionālām iestādēm, Starptautiskās Krimināltiesas prokurora biroju, Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroju un cilvēktiesību aizstāvjiem un novērotājiem, kuri darbojas reģionā. Sekmēt Savienības cilvēktiesību politikas, tostarp ES pamatnostādņu cilvēktiesību jomā, un starptautisko humanitāro tiesību īstenošanu, tostarp ES pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kā arī ES pamatnostādnes par pret sievietēm un meitenēm vērstu vardarbību un jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, Atjauninātas Eiropas Savienības pamatnostādnes par starptautisko humanitāro tiesību ievērošanas veicināšanu, pārskatītās pamatnostādnes par civiliedzīvotāju aizsardzību KDAP misijās un operācijās un Savienības politiku attiecībā uz ANO Drošības padomes Rezolūciju (ANO DPR) 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību, tostarp veicot uzraudzību un ziņojot par norisēm, kā arī izstrādājot ieteikumus šajā ziņā;

               k)

               sekot līdzi un ziņot par to, vai tiek ievērotas attiecīgās ANO DPR, jo īpaši DPR 2056 (2012) 2071 (2012) un 2085 (2012).

         2.   Īstenojot savas pilnvaras, ESĪP cita starpā:

               a)

               konsultē un ziņo par Savienības nostāju formulēšanu attiecīgi reģionālos un starptautiskos forumos, lai aktīvi veicinātu un stiprinātu Savienības visaptverošo pieeju krīzei Sāhelā;

               b)

               uztur pārskatu par visām Savienības darbībām Savienībā un cieši sadarbojas ar attiecīgajām Savienības delegācijām.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP atbild par savu pilnvaru īstenošanu, darbojoties AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur īpašus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pienākumus, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP savu rīcību cieši koordinē ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD).
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam līdz 2014. gada 28. februārim ir EUR 1 350 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstošajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas un drošības jautājumos. ESĪP par komandas sastāvu pienācīgi informē Padomi un Komisiju.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt darbinieku norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu personālam, ko norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls joprojām paliek nosūtītājas dalībvalsts, Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   4.   ESĪP personāls tiek izvietots kopā ar attiecīgām EĀDD struktūrvienībām vai Savienības delegācijām, lai nodrošinātu to attiecīgo darbību saskaņotību un konsekvenci.
   7. pants
   ESĪP un personāla imunitāte un privilēģijas
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas ESĪP un tā personālam ir vajadzīgas misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmējām valstīm. Šajā nolūkā dalībvalstis un EĀDD sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētās informācijas drošība
   ESĪP un ESĪP komandas locekļi ievēro drošības principus un minimuma standartus, kas noteikti ar Padomes Lēmumu 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (1).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un atbalsts loģistikas jomā
   1.   Dalībvalstis, Komisija, EĀDD un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, lai ESĪP varētu iegūt visu būtisko informāciju.
   2.   Savienības delegācijas un/vai attiecīgos gadījumos dalībvalstis reģionā nodrošina atbalstu loģistikas jomā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izveidojot misijai paredzētu drošības plānu, kurā ietverti misijai paredzēti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, vadības pasākumi saistībā ar personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un minētajā teritorijā, kā arī pasākumi drošības negadījumu novēršanai, un misijas ārkārtas situācijas un evakuācijas plānu;

               b)

               visam ārpus Savienības izvietotam personālam nodrošinot apdrošināšanu pret paaugstināta riska apdraudējumiem, ņemot vērā apstākļus misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, lai visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp uz vietas nolīgtie darbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā būtu piedalījušies atbilstīgā drošības apmācībā, kuras pamatā ir tai piešķirta riska izvērtējuma pakāpe;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un saistībā ar progresa ziņojumu un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņošana
   1.   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. ESĪP pēc vajadzības sniedz ziņojumus arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ierosinājuma ESĪP var sniegt ziņojumus Ārlietu padomei.
   2.   ESĪP ziņo par labāko veidu, kā veikt tādas Savienības iniciatīvas kā Savienības veikta reformu veicināšana, tostarp attiecīgo Savienības attīstības projektu politiskos aspektus, sadarbībā ar Savienības delegācijām reģionā.
   12. pants
   Koordinācija ar citiem Savienības subjektiem
   1.   Saistībā ar stratēģiju ESĪP sekmē Savienības politiskās un diplomātiskās rīcības vienotību, konsekvenci un efektivitāti un palīdz nodrošināt, ka visi Savienības instrumenti un dalībvalstu darbības tiek veiktas saskanīgi, lai sasniegtu Savienības politikas mērķus.
   2.   ESĪP darbības koordinē ar Savienības delegāciju un Komisijas darbībām, kā arī ar darbībām, ko reģionā veic citi ESĪP. ESĪP regulāri sniedz īsu informāciju dalībvalstu misijām un Savienības delegācijām reģionā.
   3.   Savu pilnvaru izpildes vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu misiju vadītājiem. ESĪP ciešā sadarbībā ar attiecīgām Savienības delegācijām sniedz EUCAP Sahel Niger misijas vadītājam un EUTM Mali misijas komandierim norādes vietējos politiskos jautājumos. ESĪP, EUTM Mali misijas komandieris un EUCAP Sahel Niger civilās operācijas komandieris pēc vajadzības savstarpēji apspriežas.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP līdz 2013. gada augusta beigām iesniedz AP, Padomei un Komisijai progresa ziņojumu un pilnvaru termiņa beigās – visaptverošu ziņojumu par pilnvaru īstenošanu.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 18. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.


title: 2009/507/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. jūnijs ) par jauna Eiropas Kopienu Komisijas locekļa iecelšanu

text:
               2.7.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 172/34

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 30. jūnijs)
   par jauna Eiropas Kopienu Komisijas locekļa iecelšanu
   (2009/507/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 215. panta otro daļu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 128. panta otro daļu,
   tā kā:

      Dalia GRYBAUSKAITĖ kundze ar 2009. gada 25. jūnija vēstuli ir atkāpusies no Komisijas locekļa amata. Uz atlikušo pilnvaru laiku viņa būtu jāaizstāj,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Algirdas Gediminas ŠEMETA kungs tiek iecelts par Komisijas locekli laikposmam no 2009. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 31. oktobrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 1. jūlijā.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2009. gada 30. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. KOHOUT


title: 2005/321/EK: Padomes lēmums (2005. gada 14. aprīlis), ar ko izbeidz apspriežu procedūru ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū Nolīguma 96. pantu

text:
               23.4.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 104/33

      PADOMES LĒMUMS

   (2005. gada 14. aprīlis),
   ar ko izbeidz apspriežu procedūru ar Gvinejas Republiku saskaņā ar Kotonū Nolīguma 96. pantu
   (2005/321/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (1), un jo īpaši tā 96. pantu,
   ņemot vērā iekšējo nolīgumu par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāīsteno, lai piemērotu ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu (2), un jo īpaši tā 3. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ir pārkāpti Kotonū Nolīguma 9. pantā paredzētie būtiskie elementi.

               (2)

               Saskaņā ar Kotonū Nolīguma 96. pantu 2004. gada 20. jūlijā tika sākta ĀKK un Gvinejas Republikas apspriedes. Šajā sakarā Gvinejas iestādes ir uzņēmušās konkrētas saistības, lai risinātu Eiropas Savienības norādītās problēmas un lai šīs saistības izpildītu trīs mēnešus ilga padziļināta dialoga laikā.

               (3)

               Beidzoties šim laikposmam, ir konstatēts, ka dažas minētās saistības ir bijušas par pamatu konkrētām iniciatīvām un ka dažas no tām ir izpildītas. Tomēr vairāki svarīgi pasākumi attiecībā uz Kotonū Nolīguma būtiskiem elementiem joprojām vēl ir jāīsteno,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek izbeigtas apspriedes, kas saskaņā ar Kotonū Nolīguma 96. pantu tika sāktas ar Gvinejas Republiku.
   2. pants
   Pasākumi, kas precizēti šim lēmumam pievienotajā vēstulē, tiek pieņemti kā atbilstīgi pasākumi, kas paredzēti Kotonū Nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Šis lēmums zaudē spēku 2008. gada 14. aprīlī. To regulāri pārskata vismaz ik pēc sešiem mēnešiem.

      Luksemburgā, 2005. gada 14. aprīlī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         L. FRIEDEN

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

      PIELIKUMS
      Ministra kungs!
      Eiropas Savienība piešķir ļoti lielu nozīmi Kotonū Nolīguma 9. panta noteikumiem. Cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu ievērošana, kuri ir ĀKK un ES partnerattiecību pamatā, ir minētā nolīguma būtiski elementi un, attiecīgi, pamats mūsu attiecībām.
      Šo apsvērumu dēļ Eiropas Savienībai ir radušās bažas sakarā ar novirzīšanos no demokrātijas un tiesiskuma principiem, jo īpaši sākot no 2001. gada referenduma par Konstitūciju līdz parlamenta (2002.) un prezidenta (2003.) vēlēšanām. Tāpat Eiropas Savienībai rada bažas cilvēktiesību un pamatbrīvību neievērošana, kā arī labas administratīvās, politiskās, ekonomiskās un finanšu pārvaldības trūkums.
      Eiropas Savienība uzskata, ka politiskā situācija Gvinejā ir Kotonū Nolīguma 9. pantā paredzēto būtisko elementu pārkāpums. Ņemot vērā minēto pantu un politisko blokādi Gvinejā, Eiropas Savienība 2004. gada 31. martā nolēma atbilstīgi nolīguma 96. pantam sākt apspriedes, lai padziļināti izskatītu situāciju un, vajadzības gadījumā, palīdzētu to labot.
      Šīs apspriedes tika sāktas 2004. gada 20. jūlijā Briselē. Šajā sakarā tika skarti vairāki pamata jautājumi, un Jums ir bijusi iespēja izklāstīt savu viedokli un sniegt analīzi par situāciju Jūsu valstī. Tāpat Jūs esat iesnieguši memorandu, kurā bija ietverts rīcības plāns, lai konsolidētu demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu un labu pārvaldību.
      Pēc minētā ziņojuma iesniegšanas Eiropas Savienības prezidentvalsts un Komisijas kopēja darba grupa ieradās Konakrī un sadarbībā ar Eiropas Savienības dalībvalstu pārstāvjiem uz vietas veica saistību īstenošanas izvērtējumu.
      Eiropas Savienība secina, ka Gvinejas iestādes ir apliecinājušas savu gatavību iesaistīties, lai, no vienas puses, turpinātu un padziļinātu sarunas un, no otras puses, vienkāršotu Eiropas Savienības novērošanas misiju. Tāpat tā secina, ka atsevišķas saistības ir bijušas par pamatu nozīmīgām iniciatīvām no Jūsu puses. Jo īpaši jānorāda, ka:

                  Jūsu valdība ir pierādījusi savu vēlmi atjaunot politisko dialogu ar politiskās dzīves dalībniekiem, lai pārskatītu vēlēšanu sistēmu. Dialoga atjaunošanas oficiālā ceremonija notika 2004. gada 31. augustā, un dialoga veicināšanas nolūkā ir izveidots savstarpējas saskaņošanas birojs.

                  Valdība ir apstiprinājusi savu lēmumu 2005. gada jūnijā rīkot pašvaldību vēlēšanas, kā arī savu nodomu veicināt decentralizācijas procesu. Izstrādes stadijā ir vairāku normatīvo aktu projekti.

                  Valdība ir apstiprinājusi lēmumu parlamenta vēlēšanas organizēt Konstitūcijā noteiktajos termiņos, proti, 2007. gada jūnijā. Turklāt valdība ir izteikusi savu gatavību izskatīt iespēju šo datumu pārcelt uz tuvāku laiku.

                  Valdība ir arī apstiprinājusi plašsaziņas līdzekļu liberalizācijas grafiku, kas stāsies spēkā 2005. gada jūnijā.

                  Visbeidzot, valdība ir apstiprinājusi strukturālās reformas makroekonomikas pārvaldības jomā un to īstenošanas grafiku.

            Nav nekādu šaubu, ka šīs iniciatīvas veicinās cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu Jūsu valstī. Tomēr lielākā daļa šo saistību tiks īstenotas ilgākā laikposmā, un būtu vēlams attiecībā uz daļu šo saistību tomēr ievērot noteiktos termiņus, jo īpaši lai nodrošinātu demokrātijas padziļināšanos. Šajā sakarā Eiropas Savienība jo īpaši sagaida, lai tiktu īstenoti konkrētie pasākumi, kuri iekļauti Jūsu progresa ziņojumā attiecībā uz 2004. gada 30. septembra memoranda īstenošanu un kuru būtiskie elementi ir šādi:

                  1)

                  Valsts līmeņa dialoga turpināšana, lai pārskatītu vēlēšanu sistēmu un darbības nosacījumus, kā paredzēts deklarācijā par principiem demokrātiskām vēlēšanām Āfrikā, kuru pieņēma Āfrikas Savienība 2002. gadā Durbanā (1) tādējādi garantējot pārskatāmu un demokrātisku vēlēšanu procesu.

                  2)

                  Tās saistības izpilde un konsolidēšana, kas attiecas uz cilvēktiesību un pamatbrīvību jomas tiesību aktu ievērošanu, kas jo īpaši ļauj politiskajām partijām īstenot savas tiesības un prerogatīvas, organizējot sanāksmes, publiski paužot viedokļus un piekļūstot valsts radio un televīzijas apraides tīkliem.

                  3)

                  Elektronisko saziņas līdzekļu liberalizācija saskaņā ar grafiku, ko Eiropas Savienības kontroles misijai iesniedza 2004. gada oktobrī, kā rezultātā pirms pašvaldību vēlēšanām būtu iespējams izveidot privātos elektroniskos saziņas līdzekļus.

                  4)

                  Balsošanas organizēšana gan pašvaldību, gan parlamenta vēlēšanu laikā, ievērojot grozīto vēlēšanu sistēmu.

                  5)

                  Decentralizācijas procesa turpināšana.

                  6)

                  Makroekonomiskās pārvaldības un nozaru reformas veicinošo pasākumu turpināšana.

            Pēc apspriedēm, ņemot vērā šajā fāzē izpildītās saistības un pasākumus, kuri vēl jāīsteno, ir nolemts veikt šādus atbilstīgus pasākumus Kotonū Nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē:

                  1)

                  Sadarbību turpina, izmantojot 6., 7. un 8. Eiropas Attīstības fonda neparedzēto atlikumu, lai ļautu īstenot saistības, ko Gvineja uzņēmusies apspriedēs, jo īpaši decentralizācijas procesu, plašsaziņas līdzekļu liberalizāciju un labu ekonomikas pārvaldību.

                  2)

                  Sadarbību turpina arī attiecībā uz 9. Eiropas Attīstības fonda B finanšu shēmu, lai ļautu īstenot programmas, kuru tiešais mērķis ir uzlabot nabadzīgākās iedzīvotāju daļas dzīves līmeni vai reģionālās politikas krīzes upuru dzīvi.

                  3)

                  Atbalstu var piešķirt arī tām programmām, kuras paredz civilās sabiedrības (tostarp neorganizētas) stiprināšanu, demokrātijas, cilvēktiesību un labas pārvaldības ievērošanu un uzlabošanu, kā arī brīvu plašsaziņas līdzekļu izveidi vai konsolidāciju.

                  4)

                  Ieguldījumus reģionālos projektos izskata katrā gadījumā atsevišķi.

                  5)

                  Tiks turpināti humanitāra rakstura pasākumi, tirdzniecības sadarbība un ar tirdzniecību saistīto jomu prioritātes.

                  6)

                  Tiks sniegts vēlēšanu sagatavošanas atbalsts, izmantojot 6., 7. vai 8. Eiropas Attīstības fonda neparedzēto atlikumu vai 9. Eiropas Attīstības fonda B finanšu shēmu, ja tiks izveidota vēlēšanu sistēma, kas nodrošinātu pārskatāmus un demokrātiskus vēlēšanu procesus, kuru pamatā ir Deklarācija par principiem demokrātiskām vēlēšanām Āfrikā.

                  7)

                  Līdz 65 miljoniem EUR tiek samazināta 9. EAF A finanšu shēma, pieņemot Eiropas Komisijas lēmumu, atbilstīgi starpposma pārskatīšanai. Sadarbības stratēģija un Nacionālā indikatīvā programma tiek sagatavota galīgajā variantā, un tajās ņem vērā stāvokli valstī, kā arī jaunos finanšu plānus. Šie dokumenti tiek parakstīti un īstenoti, tiklīdz tiks konstatēta pietiekama attīstība, piemērojot saistības, ko Gvineja uzņēmusies, jo īpaši attiecībā uz procedūru izstrādāšanu un īstenošanu saistībā ar brīvām un atklātām vietējām un parlamenta vēlēšanām. Eiropas Savienība jo īpaši ņems vērā šādus kritērijus:

                              a)

                              to, ka ir notikušas brīvas un atklātas vietējās vēlēšanas un ka atbilstīgi ievēlētās vietējo pašvaldību pārvaldes struktūras ir sākušas darbu;

                              b)

                              to, ka vēlēšanu sistēma un darbības nosacījumi (tostarp vēlēšanu diena) parlamenta vēlēšanām, kuru pamatā ir Deklarācija par principiem demokrātiskām vēlēšanām Āfrikā, ir izveidoti, īstenojot politisko dialogu ar opozīcijas spēkiem.

            Eiropas Savienības prezidentūras un Eiropas Komisijas sadarbības rezultātā ir paredzētas regulāras pārbaudes, no kurām pirmā notiks laika posmā, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem.
      Eiropas Savienība turpmākos trīsdesmit sešus mēnešus turpinās cieši novērot situāciju Gvinejā. Ar Jūsu valdību tiks uzturēts intensīvs politiskais dialogs atbilstīgi Kotonū Nolīguma 8. pantam, lai stiprinātu demokrātiju un tiesiskumu, jo īpaši, īstenojot parlamenta vēlēšanas, kā arī ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības.
      Eiropas Savienība patur tiesības grozīt atbilstīgus pasākumus gadījumā, ja Gvinejas iestāžu uzņemto saistību izpildes process paātrināsies vai aizkavēsies.
      Ministra kungs, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus.

               Padomes vārdā —

               Komisijas vārdā —

         (1)  OUA/UA Deklarācija par principiem demokrātiskām vēlēšanām Āfrikā. AHG/Decl. 1 (XXXVIII).