title: 2005/4/EK: Padomes Lēmums (2004. gada 22. decembris) par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (PLO), kas darbojas Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vārdā, par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem un EK un Palestīniešu pašpārvaldes pagaidu asociācijas nolīguma 1. un 2. protokola aizstāšanu

text:
               5.1.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 2/4

         PADOMES LĒMUMS
   (2004. gada 22. decembris)
   par nolīguma slēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (PLO), kas darbojas Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vārdā, par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem un EK un Palestīniešu pašpārvaldes pagaidu asociācijas nolīguma 1. un 2. protokola aizstāšanu
   (2005/4/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
    ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               12. pants Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumā attiecībā uz apmaiņu un sadarbību starp Eiropas Kopienu no vienas puses un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju, kas darbojas Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vārdā (še turpmāk “Palestīniešu pašpārvalde”), no otras puses (1) (še turpmāk “pagaidu asociācijas nolīgums”), kas ir spēkā kopš 1997. gada 1. jūlija, nosaka, ka Kopienai un Palestīniešu pašpārvaldei cita starpā pakāpeniski vairāk jāliberalizē to tirdzniecība ar lauksaimniecības produktiem, kuri interesē abas puses. Turklāt 14. pantā paredzēts, ka no 1999. gada 1. janvāra Kopienai un Palestīniešu pašpārvaldei jāizvērtē situāciju, lai noteiktu pasākumus, kurus Kopienai un Palestīniešu pašpārvaldei jāpiemēro no 2000. gada 1. janvāra saskaņā ar minētajā 12. pantā paredzēto mērķi.

               (2)

               Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusies par nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, lai aizstātu pagaidu asociācijas nolīguma 1. un 2. protokolu.

               (3)

               Šā lēmuma izpildei vajadzīgie pasākumi būtu jāapstiprina saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju, kas darbojas Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vārdā, no otras puses, par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem un 1. un 2. protokola aizstāšanu pagaidu asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Palestīniešu pašpārvaldi ir apstiprināts Kopienas vārdā.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Pasākumi, kas nepieciešami 1. un 2. protokola īstenošanai, ir pieņemti saskaņā ar 3. pantā noteikto procedūru.
   3. pants
   1.   Komisijai palīdz komitejas, kas izveidotas saskaņā ar attiecīgajiem tirgu kopīgas organizācijas regulu noteikumiem, vai Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota saskaņā ar 248.a pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (3).
   2.   Ja ir izdarīta atsauce uz šo punktu, piemēro 4. un 7. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs).
   Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir viens mēnesis.
   3.   Komitejas pieņem savus reglamentus.
   4. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots nozīmēt personu, kam piešķirtas pilnvaras parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.

      Briselē, 2004. gada 22. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         C. VEERMAN

      (1)  OV L 187, 16.7.1997., 3. lpp.

      (2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

      (3)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 60/2004 (OV L 9, 15.1.2004., 8. lpp.).
   NOLĪGUMS
   vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (PLO), kas darbojas Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vārdā, par savstarpējiem liberalizācijas pasākumiem un EK un Palestīniešu pašpārvaldes pagaidu asociācijas nolīguma 1. un 2. protokola aizstāšanu
   God. kungs!
   Man ir tas gods atsaukties uz sarunām, kas notika saskaņā ar 12. pantu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienu no vienas puses un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju, kas darbojas Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vārdā (še turpmāk “Palestīniešu pašpārvalde”), no otras puses (še turpmāk “pagaidu asociācijas nolīgums”), kas ir spēkā kopš 1997. gada 1. jūlija un kas noteic, ka Kopienai un Palestīniešu pašpārvaldei cita starpā pakāpeniski vairāk jāliberalizē to tirdzniecība ar lauksaimniecības produktiem, kuri interesē abas puses.
   Šīs sarunas notika saskaņā ar 14. pantu, kas paredz, ka no 1999. gada 1. janvāra Kopiena un Palestīniešu pašpārvalde izvērtē situāciju, lai noteiktu liberalizēšanas pasākumus, kurus Kopienai un Palestīniešu pašpārvaldei jāpiemēro no 2000. gada 1. janvāra atbilstīgi minētajā 12. pantā paredzētajam mērķim.
   Iepriekš minēto sarunu rezultātā abas puses vienojās par turpmāko.

               1)

               Pagaidu asociācijas nolīguma 1. un 2. protokolu un to pielikumus aizstāj ar 1. un 2. protokolu un to pielikumiem, kas ir šīs vēstuļu apmaiņas I un II pielikumā.

               2)

               Ar šo atceļ Kopienas un Palestīniešu pašpārvaldes nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas bija pievienots pagaidu asociācijas nolīgumam un attiecās uz 1. protokolu saistībā ar kopējā muitas tarifa pozīcijā 0603 10 iekļauto svaigi grieztu ziedu un ziedpumpuru ievešanu Kopienā.

               3)

               Ne vēlāk kā 2007. gadā Kopiena un Palestīniešu pašpārvalde novērtēs situāciju, lai noteiktu liberalizācijas pasākumus, kas Kopienai un Palestīniešu pašpārvaldei jāpiemēro no 2008. gada 1. janvāra saskaņā ar pagaidu asociācijas nolīguma 12. pantā noteikto mērķi.

         Šo nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā piemēro no 2005. gada 1. janvāra.
   Būšu pateicīgs, ja Jūs apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt iepriekš minētajam.
   Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

         Eiropas Savienības Padomes vārdā –

   God. kungs!
   Man ir tas gods apliecināt, ka esmu saņēmis Jūsu vēstuli ar šodienas datumu, kuras teksts ir šāds:
   “Man ir tas gods atsaukties uz sarunām, kas notika saskaņā ar 12. pantu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienu no vienas puses un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju, kas darbojas Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vārdā (še turpmāk “Palestīniešu pašpārvalde”), no otras puses (še turpmāk “pagaidu asociācijas nolīgums”), kas ir spēkā kopš 1997. gada 1. jūlija un kas noteic, ka Kopienai un Palestīniešu pašpārvaldei cita starpā pakāpeniski vairāk jāliberalizē to tirdzniecība ar lauksaimniecības produktiem, kuri interesē abas puses.
   Šīs sarunas notika saskaņā ar 14. pantu, kas paredz, ka no 1999. gada 1. janvāra Kopiena un Palestīniešu pašpārvalde izvērtē situāciju, lai noteiktu liberalizēšanas pasākumus, kurus Kopienai un Palestīniešu pašpārvaldei jāpiemēro no 2000. gada 1. janvāra atbilstīgi minētajā 12. pantā paredzētajam mērķim.
   Iepriekš minēto sarunu rezultātā abas puses vienojās par turpmāko.

               1)

               Pagaidu asociācijas nolīguma 1. un 2. protokolu un to pielikumus aizstāj ar 1. un 2. protokolu un to pielikumiem, kas ir šīs vēstuļu apmaiņas I un II pielikumā.

               2)

               Ar šo atceļ Kopienas un Palestīniešu pašpārvaldes nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kas bija pievienots pagaidu asociācijas nolīgumam un attiecās uz 1. protokolu saistībā ar kopējā muitas tarifa pozīcijā 0603 10 iekļauto svaigi grieztu ziedu un ziedpumpuru ievešanu Kopienā.

               3)

               Ne vēlāk kā 2007. gadā Kopiena un Palestīniešu pašpārvalde novērtēs situāciju, lai noteiktu liberalizācijas pasākumus, kas Kopienai un Palestīniešu pašpārvaldei jāpiemēro no 2008. gada 1. janvāra saskaņā ar pagaidu asociācijas nolīguma 12. pantā noteikto mērķi.

         Šo nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā piemēro no 2005. gada 1. janvāra.
   Būšu pateicīgs, ja Jūs apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt iepriekš minētajam.”
   Palestīniešu pašpārvaldei ir gods darīt jums zināmu piekrišanu šīs vēstules saturam.
   Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

         Palestīniešu pašpārvaldes vārdā —

   I PIELIKUMS

      PROTOKOLS Nr. 1
      par režīmu, kas piemērojams Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora izcelsmes lauksaimniecības produktu ievešanai Kopienā

                  1.

                  Pielikumā minētos produktus, kuru izcelsme ir Jordānas Rietumkrastā un Gazas sektorā, var importēt Kopienā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti še turpmāk un pielikumā.

                              a)

                              Muitas nodokļus atceļ vai samazina, kā norādīts ailē “a”;

                              b)

                              dažiem produktiem, par kuriem kopējais muitas tarifs paredz procentuālā nodokļa un specifiskā nodokļa piemērošanu, samazinājuma apmērus, kas norādīti “a” un “c” ailē, piemēro tikai procentuālajam nodoklim. Turklāt produktam, uz kuru attiecas tarifu kods 1509 10, piemēro samazinājumu specifiskajam nodoklim;

                              c)

                              dažiem produktiem muitas nodokļus atceļ saskaņā ar tarifu kvotas ierobežojumiem, kas uzskaitīti ailē “b” par katru no tiem; tarifu kvotas piemēro katru gadu no 1. janvāra līdz 31. decembrim, ja vien nav norādīts citādi;

                              d)

                              daudzumiem, kas ievesti, pārsniedzot kvotas, kopējos muitas nodokļus piemēro pilnīgi vai samazinātus atbilstīgi attiecīgajam produktam, kā norādīts ailē “c”.

                  2.

                  Dažiem produktiem piešķir atbrīvojumu no muitas nodokļiem saskaņā ar references daudzumiem, kā norādīts ailē “d”.
                  Ja ievedums kādam no šiem produktiem pārsniedz references daudzumu, Kopiena pēc tai veicamās tirdzniecības plūsmu ikgadējās izvērtēšanas uz konkrēto produktu var attiecināt Kopienas tarifa kvotu, kuras apjoms ir vienāds ar references daudzumu. Tādā gadījumā daudzumiem, kas ievesti, pārsniedzot kvotu, kopējo muitas nodokli piemēro pilnīgi vai samazinātu atbilstīgi attiecīgajam produktam, kā norādīts ailē “c”.

                  3.

                  Pirmajā piemērošanas gadā tarifu kvotu un referenču daudzumu apjomus aprēķina proporcionāli pamatapjomiem, ņemot vērā pagājušo laikposma daļu līdz dienai, kad šis protokols stājas spēkā.

                  4.

                  Dažiem pielikumā minētajiem produktiem tarifu kvotu apjomus palielina divas reizes, pamatojoties uz “e” ailē norādīto daudzumu. Pirmo palielinājumu veic dienā, kad attiecīgo tarifa kvotu piešķir otrreiz.

      PROTOKOLA Nr. 1 PIELIKUMS

                  KN kods (1)

                  Apraksts (2)

                     MFN muitas nodokļa samazinājums (3) (%)

                  Tarifu kvotas (tonnās, ja nav norādīts citādi)

                     MFN muitas nodokļa samazinājums, pārsniedzot esošo vai iespējamo tarifu kvotu (3) (%)

                  References daudzums (tonnās, ja nav norādīts citādi)

                  Īpaši noteikumi

                  a

                  b

                  c

                  d

                  e

                  0409 00 00

                  Dabiskais medus

                  100

                  500

                  0

                  4. punkts – palielinājums par 250 t gadā

                  ex06 03 10

                  Nogriezti ziedi un ziedu pumpuri, svaigi

                  100

                  2 000

                  0

                  4. punkts – palielinājums par 250 t gadā

                  0702 00 00

                  Tomāti svaigi vai dzesināti, no 1. decembra līdz 31. martam

                  100

                  60

                  2 000

                  ex07 03 10

                  Sīpoli, svaigi vai dzesināti, no 15. februāra līdz 15. maijam

                  100

                  60

                  0709 30 00

                  Baklažāni, svaigi vai dzesināti, no 15. janvāra līdz 30. aprīlim

                  100

                  60

                  3 000

                  ex07 09 60

                     Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi, svaigi vai dzesināti

                  0709 60 10

                  Dārzeņpipari

                  100

                  40

                  1 000

                  0709 60 99

                  Citi

                  100

                  80

                  0709 90 70

                  Tumšzaļie kabači, svaigi vai dzesināti, no 1. decembra līdz februāra beigām

                  100

                  60

                  300

                  ex07099090

                     Muscari comosum šķirnes savvaļas sīpoli, svaigi vai dzesināti, no 15. februāra līdz 15. maijam

                  100

                  60

                  0710 80 59

                  Saldēti Capsicum vai Pimenta ģints augļi, izņemot dārzeņpiparus, termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī

                  100

                  80

                  0711 90 10

                     Capsicum ģints vai Pimenta ģints augļi, iekonservēti īslaicīgai glabāšanai, bet nav derīgi tūlītējai lietošanai pārtikā, izņemot dārzeņpiparus

                  100

                  80

                  0712 31 00
                  0712 32 00
                  0712 33 00
                  0712 39 00

                  Sēnes, ausaines (Auricularia spp.), receklenes (Tremella spp.) un trifeles, žāvētas

                  100

                  500

                  0

                  ex08 05 10

                  Apelsīni, svaigi

                  100

                  60

                  25 000

                  ex08 05 20

                  Mandarīni (tostarp tanžerīni un sacumas); klementīni, vilkingi un citi līdzīgi citrusaugļu hibrīdi, svaigi

                  100

                  60

                  500

                  0805 40 00

                  Greipfrūti

                  100

                  80

                  ex08055010

                  Citroni (Citrus limon, Citrus limonum), svaigi

                  100

                  40

                  800

                  0806 10 10

                  Svaigas galda vīnogas, no 1. februāra līdz 14. jūlijam

                  100

                  1 000

                  0

                  4. punkts – palielinājums par 500 t gadā

                  0807 19 00

                  Melones (izņemot arbūzus), svaigas, no 1. novembra līdz 31. maijam

                  100

                  50

                  10 000

                  0810 10 00

                  Svaigas zemenes, no 1. novembra līdz 31. martam

                  100

                  2 000

                  0

                  4. punkts – palielinājums par 500 t gadā

                  0812 90 20

                  Apelsīni, konservēti pagaidu glabāšanai, nederīgi tūlītējai lietošanai

                  100

                  80

                  0904 20 30

                     Capsicum ģints vai Pimenta ģints augļi, izņemot dārzeņpiparus, kaltēti, nav grūsti vai malti

                  100

                  80

                  1509 10

                  Neapstrādāta olīveļļa

                  100

                  2 000

                  0

                  4. punkts – palielinājums par 500 t gadā

                  2001 90 20

                     Capsicum ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus vai Jamaikas piparus, sagatavotus vai iekonservētus etiķī vai etiķskābē

                  100

                  80

                  2005 90 10

                     Capsicum ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus vai Jamaikas piparus, sagatavoti vai iekonservēti bez etiķa vai etiķskābes, nesaldēti

                  100

                  80

      (1)  KN kodi atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1789/2003 (OV L 281, 30.10.2003., 1. lpp.).

      (2)  Neskarot noteikumus par kombinētās nomenklatūras interpretāciju, produktu apraksts ir pievienots tikai norādei, jo šī pielikuma nolūkos preferenču sistēma ir noteikta, izmantojot kombinētās nomenklatūras (KN) kodus. Ja ir norādīti ex KN kodi, tad preferenču sistēmu nosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan attiecīgo aprakstu.

      (3)  Nodokļu samazinājums attiecas tikai uz procentuālo muitas nodokli. Turklāt produktam, uz kuru attiecas tarifu kods 1509 10, piemēro samazinājumu specifiskajam nodoklim.
   II PIELIKUMS

      PROTOKOLS Nr. 2
      par režīmu, kas piemērojams Kopienas izcelsmes lauksaimniecības produktu ievešanai Jordānas Rietumkrastā un Gazas sektorā

                  1.

                  Pielikumā minētos produktus, kuru izcelsme ir Kopienā, var importēt Jordānas Rietumkrastā un Gazas sektorā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti še turpmāk un pielikumā.

                  2.

                  Ievedmuita tiek vai nu atcelta, vai samazināta līdz līmenim, kāds norādīts ailē “a”, nepārsniedzot ailē “b” minēto gada tarifu kvotu un saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, kas norādīti ailē “c”.

                  3.

                  Attiecībā uz daudzumiem, kas ievesti, pārsniedzot tarifu kvotas, piemēro muitas nodokļus, kas attiecas uz trešām valstīm, saskaņā ar ailē “c” minētajiem īpašajiem noteikumiem.

                  4.

                  Pirmajā piemērošanas gadā tarifu kvotu un referenču daudzumu apjomus aprēķina proporcionāli pamatapjomiem, ņemot vērā pagājušo laikposma daļu līdz dienai, kad šis protokols stājas spēkā.

      PROTOKOLA Nr. 2 PIELIKUMS

                  KN kods

                  Apraksts

                  Nodoklis
                  (%)

                  Tarifu kvota
                  (tonnās, ja nav norādīts citādi)

                  Īpaši noteikumi

                  a

                  b

                  c

                  0102 90 71

                  Dzīvi liellopi kaušanai, kuru svars pārsniedz 300 kg, izņemot teles un govis

                  0

                  300

                  0202 30 90

                  Liellopu un teļa gaļa, bez kauliem, izņemot priekšējo ceturtdaļu, “kompensētās” liemeņu ceturtdaļas, pakrūtes gabalus, pleca gabalus un krūšu gabalus, saldēta

                  0

                  200

                  0206 22 00

                  Saldētas liellopu gaļas aknas

                  0

                  100

                  0406

                  Siers un biezpiens

                  0

                  200

                  0407 00 19

                  Mājputnu inkubējamās olas, izņemot tītaru un zosu

                  0

                  120 000 gab.

                  1101 00 15

                  Parasto kviešu un speltas kviešu milti

                  0

                  13 000

                  2309 90 99

                  Citi izstrādājumi, ko izmanto dzīvnieku barošanai

                  2

                  100


title: Padomes Lēmums (1993. gada 23. novembris) par Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par vīnu nosaukumu savstarpēju aizsardzību un kontroli

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993D0726

Oficiālais Vēstnesis L 337 , 31/12/1993 Lpp. 0177 - 0177 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 3 Sējums 55 Lpp. 0097  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 3 Sējums 55 Lpp. 0097

		Padomes Lēmums(1993. gada 23. novembris)par Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par vīnu nosaukumu savstarpēju aizsardzību un kontroli(93/726/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā Eiropas Kopienas un Rumānijas starpā pārrunātais Nolīgums par vīnu nosaukumu savstarpēju aizsardzību un kontroli palīdzēs padarīt efektīvākus pasākumus negodīgas konkurences likvidēšanai tirdzniecībā, nodrošināt lielāku patērētāju tiesību aizsardzību un veicināt vīna tirdzniecību līgumslēdzēju pušu starpā; tā kā tāpēc vēlams apstiprināt minēto nolīgumu;tā kā Komisijai jābūt pilnvarotai izdarīt vajadzīgos tehniskos labojumus saskaņā ar procedūru, kas noteikta 83. pantā Padomes 1987. gada 16. marta Regulā (EEK) Nr. 822/87 par vīna tirgus kopīgo organizāciju [1], lai atvieglotu konkrētu nolīguma noteikumu īstenošanu;tā kā, ņemot vērā to, ka nolīguma noteikumi ir tieši saistīti ar pasākumiem, uz kuriem attiecas kopējā tirdzniecības un lauksaimniecības politika, minētais nolīgums jāizveido Kopienas līmenī,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā ir apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par vīnu nosaukumu savstarpēju aizsardzību un kontroli un tam pievienotais protokols un deklarācija.Pirmajā daļā minētie dokumenti ir pievienoti šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs pilnvarots izraudzīties personu, kam dod tiesības parakstīt nolīgumu un deponēt Kopienas apstiprinājuma dokumentu.Padomes priekšsēdētājs sniedz nolīguma 19. panta 1. punktā minēto paziņojumu.3. pantsAr šo saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (EEK) Nr. 822/87 83. pantā, nolīguma 13. panta mērķiem Komisiju pilnvaro noslēgt vajadzīgos aktus, ar ko groza nolīgumu.4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 1993. gada 23. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsM. Smet[1] OV L 84, 27.3.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 1566/93 (OV L 154, 25.6.1993., 39. lpp.).--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/665 (2017. gada 3. aprīlis), ar ko ieceļ piecus Reģionu komitejas locekļus un deviņus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Rumānija

text:
               7.4.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 94/40

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/665
   (2017. gada 3. aprīlis),
   ar ko ieceļ piecus Reģionu komitejas locekļus un deviņus locekļu aizstājējus, ko izvirzījusi Rumānija
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Rumānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), 2015/190 (2) un 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus. 2016. gada 21. aprīlī ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/642 (4)
                  Robert Sorin NEGOIȚĂ kungu locekļa aizstājēja amatā aizstāja Ovidiu Iulian PORTARIUC kungs.

               (2)

               Pēc Cristian ADOMNIȚEI kunga, Ovidiu Ion BRĂILOIU kunga, Răducu George FILIPESCU kunga un Cătălin George MUNTEANU kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās četras Reģionu komitejas locekļu vietas.

               (3)

               Pēc tam, kad beidzies termiņš pilnvarojumam, uz kura pamata tika izvirzīts Victor MORARU kungs (Mayor of Amara, Ialomița County), ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta.

               (4)

               Pēc Gheorghe CATRINOIU kunga, Ciprian DOBRE kunga, Alexandru DRĂGAN kunga, Ovidiu Iulian PORTARIUC kunga, Emil PROȘCAN kunga, Mihai Adrian ȘTEF kunga, Florin Grigore TECĂU kunga un Ion Marcel VELA kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojušās astoņas Reģionu komitejas locekļu aizstājēju vietas.

               (5)

               Pēc Adrian Ovidiu TEBAN kunga iecelšanas Reģionu komitejas locekļa amatā ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā tiek iecelti:

               a)

               par locekļiem:

                           —

                              Ionel ARSENE kungs, President of Neamț County Council,

                           —

                              Decebal FĂGĂDĂU kungs, Mayor of Constanța,

                           —

                              Victor MORARU kungs, President of Ialomița County Council (pilnvarojuma maiņa),

                           —

                              Adrian Ovidiu TEBAN kungs, Mayor of Cugir,

                           —

                              Marius Ioan URSĂCIUC kungs, Mayor of Gura Humorului;

                     un

               b)

               par locekļu aizstājējiem:

                           —

                              Árpád-András ANTAL kungs, Mayor of Sfântu Gheorghe,

                           —

                              Emil BOC kungs, Mayor of Cluj-Napoca,

                           —

                              Dănuț BUHĂESCU kungs, Mayor of Uricani,

                           —

                              Ion DUMITREL kungs, President of Alba County Council,

                           —

                              Viorel IONESCU kungs, Mayor of Hîrșova,

                           —

                              Petre Emanoil NEAGU kungs, President of Buzău County Council,

                           —

                              Cosmin NECULA kungs, Mayor of Bacău,

                           —

                              Nicolae PANDEA kungs, Mayor of Ștefan cel Mare,

                           —

                              Marius Horia ȚUȚUIANU kungs, President of Constanța County Council.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2017. gada 3. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. GALDES

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2016/642 (2016. gada 21. aprīlis), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju, ko izvirzījusi Rumānija (OV L 108, 23.4.2016., 34. lpp.).


title: Padomes Lēmums 2013/182/KĀDP ( 2013. gada 22. aprīlis ), ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

text:
                  23.4.2013

                  LV

                  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

                  L 111/50

         PADOMES LĒMUMS 2013/182/KĀDP
         (2013. gada 22. aprīlis),
         ar ko groza Lēmumu 2011/137/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā
         EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
         ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
         tā kā:

                     (1)

                     Padome 2011. gada 28. februārī pieņēma Lēmumu 2011/137/KĀDP (1).

                     (2)

                     Saskaņā ar Lēmuma 2011/137/KĀDP 12. panta 2. punktu Padome pilnīgi pārskatīja to personu un vienību sarakstu, kas iekļauts minētā lēmuma II un IV pielikumā, un secināja, ka uz vienu personu vairs nebūtu jāturpina attiecināt minētajā lēmumā paredzētos ierobežojušos pasākumus.

                     (3)

                     Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2013. gada 14. martā pieņēma Rezolūciju 2095 (2013), ar kuru groza ieroču embargo, kas noteikts ar Rezolūcijas 1970 (2011) 9. punkta a) apakšpunktu un sīkāk izklāstīts Rezolūcijas 2009 (2011) 13. punkta a) apakšpunktā.

                     (4)

                     Attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2011/137/KĀDP,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

            1. pants
            Lēmumu 2011/137/KĀDP groza šādi:
            lēmuma 2. pantu aizstāj ar šādu:

                  “2. pants

                     1.   Šā lēmuma 1. pantu nepiemēro:

                                 a)

                                 darbībām, lai piegādātu, pārdotu vai nodotu militāru aprīkojumu, kas nav nāvējošs, vai aprīkojumu, ko varētu izmantot iekšējai apspiešanai, taču kas paredzēts vienīgi humānām un aizsardzības vajadzībām;

                                 b)

                                 tādas tehniskās palīdzības, mācību vai citas palīdzības, tostarp personāla palīdzības, sniegšanai, kas saistīta ar šādu aprīkojumu;

                                 c)

                                 tādas finansiālās palīdzības sniegšanai, kas saistīta ar šādu aprīkojumu.

                     2.   Šā lēmuma 1. pantu nepiemēro:

                                 a)

                                 ieroču un ar tiem saistīto materiālu piegādei, pārdošanai vai nodošanai;

                                 b)

                                 tādas tehniskās palīdzības, mācību vai citas palīdzības, tostarp personāla palīdzības, sniegšanai, kas saistīta ar šādu aprīkojumu;

                                 c)

                                 tādas finansiālās palīdzības sniegšanai,

                           kas saistīta ar šādu aprīkojumu, kā iepriekš apstiprinājusi Komiteja, kas izveidota saskaņā ar ANO DPR 1970 (2011) 24. punktu (“Komiteja”).

                     3.   Lēmuma 1. pantu nepiemēro tādu aizsargtērpu, tostarp bruņuvestu un bruņucepuru, piegādei, pārdošanai vai nodošanai, ko ANO personāls, Savienības vai tās dalībvalstu personāls, plašsaziņas līdzekļu pārstāvji, humānās palīdzības un attīstības programmu darbinieki un ar to saistītais personāls uz laiku eksportē uz Lībiju tikai personīgām vajadzībām.

                     4.   Lēmuma 1. pantu nepiemēro darbībām, lai piegādātu, pārdotu vai nodotu militāru aprīkojumu, kas nav nāvējošs, kas paredzēts vienīgi tam, lai Lībijas valdībai sniegtu palīdzību drošības vai atbruņošanās jomā.

                     5.   Šā lēmuma 1. pantu nepiemēro tehniskai palīdzībai, mācību, finansiālai vai citai palīdzībai, kas paredzēta vienīgi tam, lai Lībijas valdībai sniegtu palīdzību drošības vai atbruņošanās jomā.

                     6.   Šā lēmuma 1. pantu nepiemēro:

                                 a)

                                 ieroču vai ar tiem saistīto materiālu piegādei, pārdošanai vai nodošanai, kas paredzēti vienīgi tam, lai sniegtu palīdzību Lībijas valdībai;

                                 b)

                                 kājnieku ieroču, vieglo ieroču un ar tiem saistītu materiālu, kas uz laiku tiek eksportēti uz Lībiju un kas paredzēti vienīgi ANO personāla, plašsaziņas līdzekļu pārstāvju, humānās palīdzības un attīstības programmu darbinieku un ar to saistītā personāla vajadzībām, piegādei, pārdošanai vai nodošanai,

                           par ko iepriekš paziņo Komitejai un ja piecu darba dienu laikā pēc šāda paziņojuma Komiteja nav pieņēmusi nelabvēlīgu lēmumu.”

            2. pants
            Lēmuma 2011/137/KĀDP II un IV pielikumus groza, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

            3. pants
            Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

            Luksemburgā, 2013. gada 22. aprīlī

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja

               C. ASHTON

            (1)  OV L 58, 3.3.2011., 53. lpp.

            PIELIKUMS
            Zemāk minētās personas ierakstu svītro no sarakstiem, kas izklāstīti Lēmuma 2011/137/KĀDP II un IV pielikumā:
            ASHKAL, Al-Barrani


title: 2014/138/KĀDP: Politikas un drošības komitejas Lēmums EUFOR RCA /2/2014 ( 2014. gada 11. marts ), ar ko izveido Palīdzības sniedzēju komiteju Eiropas Savienības militārajai operācijai Centrālāfrikas Republikā ( EUFOR RCA )

text:
               15.3.2014

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 76/39

      POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS
      EUFOR RCA/2/2014
   (2014. gada 11. marts),
   ar ko izveido Palīdzības sniedzēju komiteju Eiropas Savienības militārajai operācijai Centrālāfrikas Republikā (EUFOR RCA)
   (2014/138/KĀDP)
   POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/73/KĀDP (2014. gada 10. februāris) par Eiropas Savienības militāro operāciju Centrālāfrikas Republikā (EUFOR RCA) (1) un jo īpaši tā 8. panta 5. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Lēmuma 2014/73/KĀDP 8. panta 5. punktu Padome ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par Palīdzības sniedzēju komitejas (PSK) izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai Centrālāfrikas Republikā (EUFOR RCA).

               (2)

               Eiropadomes 2000. gada 7., 8. un 9. decembra Nicas sanāksmes un 2002. gada 24. un 25. oktobra Briseles sanāksmes secinājumos ir izklāstīta kārtība trešo valstu dalībai krīzes pārvarēšanas operācijās un PSK izveidei.

               (3)

               PSK vajadzētu būt forumam, kurā ar palīdzību sniedzošām trešām valstīm apspriest visas problēmas, kas saistītas ar EUFOR RCA vadību. PDK, kas īsteno EUFOR RCA politisko kontroli un stratēģisko vadību, būtu jāņem vērā PSK paustie viedokļi.

               (4)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Tādēļ Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Izveide un pilnvaras
   Ar šo tiek izveidota Palīdzības sniedzēju komiteja (PSK) Eiropas Savienības militārajai operācijai Centrālāfrikas Republikā (EUFOR RCA). Tās pilnvaras ir noteiktas Eiropadomes 2000. gada 7., 8. un 9. decembra Nicas sanāksmes un 2002. gada 24. un 25. oktobra Briseles sanāksmes secinājumos.
   2. pants
   Sastāvs
   1.   PSK locekļi ir:

               —

               visu dalībvalstu pārstāvji,

               —

               to trešo valstu pārstāvji, kuras piedalās EUFOR RCA un sniedz būtisku ieguldījumu.

         2.   PSK sanāksmēs var piedalīties arī Komisijas pārstāvis.
   3. pants
   ES operācijas komandiera sniegta informācija
   PSK saņem informāciju no ES operācijas komandiera.
   4. pants
   Priekšsēdētājs
   PSK vada Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos vai viņa pārstāvis ciešā saziņā ar Eiropas Savienības Militārās komitejas priekšsēdētāju vai viņa pārstāvi.
   5. pants
   Sanāksmes
   1.   PSK sanāksmes regulāri sasauc tās priekšsēdētājs. Ja to prasa apstākļi, pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai kāda locekļa pieprasījuma var sasaukt ārkārtas sanāksmes.
   2.   Priekšsēdētājs iepriekš izsūta sanāksmes pagaidu darba kārtību un ar sanāksmi saistītos dokumentus. Priekšsēdētājs ir atbildīgs par to, lai informācija par PSK diskusiju iznākumu tiktu nosūtīta PDK.
   6. pants
   Konfidencialitāte
   1.   Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/488/ES (2) uz PSK sanāksmēm un darbu attiecas Padomes drošības noteikumi. Konkrētāk, PSK pārstāvjiem ir attiecīgas drošības pielaides.
   2.   Ja vien PSK vienprātīgi nepieņem citu lēmumu, uz tās apspriedēm attiecas dienesta noslēpuma pienākums.
   7. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2014. gada 11. martā

            Politikas un drošības komitejas vārdā –

            priekšsēdētājs

         W. STEVENS

      (1)  OV L 40, 11.2.2014., 59. lpp.

      (2)  Padomes Lēmums 2013/488/ES (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (OV L 274, 15.10.2013., 1. lpp.).


title: 2009/89/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 4. decembris ) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Protokolu par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību Vidusjūras reģionā Konvencijai par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību

text:
               4.2.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 34/17

         PADOMES LĒMUMS
   (2008. gada 4. decembris)
   par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Protokolu par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību Vidusjūras reģionā Konvencijai par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību
   (2009/89/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Konvenciju par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību pret piesārņojumu, kas vēlāk tika pārdēvēta par Konvenciju par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (turpmāk “Barselonas konvencija”), Eiropas Kopienas vārdā pieņēma ar Padomes Lēmumiem 77/585/EEK (1) un 1999/802/EK (2).

               (2)

               Saskaņā ar Barselonas konvencijas 4. panta 3. punkta e) apakšpunktu Līgumslēdzējām pusēm jāsekmē kompleksa piekrastes teritoriju pārvaldība, paturot prātā ekoloģiski un ainaviski nozīmīgu teritoriju aizsardzību un dabas resursu racionālu izmantošanu.

               (3)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā par kompleksas piekrastes teritoriju pārvaldības īstenošanu Eiropā (2002. gada 30. maijs) (3), un jo īpaši tā V nodaļā, pausts aicinājums dalībvalstīm saskaņā ar spēkā esošajām konvencijām kopīgi ar kaimiņvalstīm (tostarp tām, kas nav ES dalībvalstis), kas atrodas vienas reģionālās jūras krastos, īstenot kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību.

               (4)

               Kopiena veicina kompleksu pārvaldību plašākā mērogā, izmantojot horizontālus instrumentus, tostarp arī vides aizsardzības jomā. Tātad šie pasākumi dod ieguldījumu kompleksā piekrastes teritoriju pārvaldībā.

               (5)

               Kompleksā piekrastes teritoriju pārvaldība ir arī daļa no ES integrētās jūrniecības politikas, kuru apstiprināja Eiropadome, kas sanāca Lisabonā 2007. gada 13. un 14. decembrī.

               (6)

               Saskaņā ar Padomes 2006. gada 27. novembra lēmumu Komisija saziņā ar dalībvalstu pārstāvjiem Kopienas vārdā piedalījās Barselonas konvencijas sarunās, lai sagatavotu Protokolu par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību Vidusjūras reģionā (turpmāk “ICZM protokols”).

               (7)

               Sarunu iznākumā pilnvaroto konferencē 2008. gada 20. janvārī pieņēma ICZM protokola tekstu, un protokolu var parakstīt līdz 2009. gada 20. janvārim.

               (8)

               Vidusjūras piekrastes zonās joprojām vērojama liela vides noslodze un piekrastes resursu noplicināšana. ICZM protokols ir pamatdokuments, kas dos iespēju rosināt saskaņotāku un integrētāku pieeju, iesaistot ieinteresētās personas no publiskā un privātā sektora, tostarp pilsonisko sabiedrību un uzņēmējus. Šāda visaptveroša pieeja ir vajadzīga, lai minētās problēmas risinātu efektīvāk un panāktu Vidusjūras piekrastes teritoriju ilgtspējīgāku attīstību.

               (9)

                  ICZM protokolā ietverts plašs noteikumu klāsts, kas būs jāīsteno dažādos administratīvos līmeņos, ņemot vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principus. Lai gan Kopienai jādarbojas, lai atbalstītu kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību, inter alia paturot prātā, ka vairākumam vides problēmu ir pārrobežu iedaba, dalībvalstis un to attiecīgās kompetentās iestādes būs atbildīgas par ICZM protokolā paredzētu konkrētu un sīki izstrādātu pasākumu izveidi un īstenošanu piekrastes teritorijās, piemēram, par neapbūvējamu zonu noteikšanu.

               (10)

               Kopienas vārdā būtu jāparaksta ICZM protokols, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Kopienas vārdā apstiprina Protokola par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību Vidusjūras reģionā Konvencijai par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību parakstīšanu, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

      ICZM protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (4).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots izraudzīt personu vai personas, kam ir tiesības Kopienas vārdā parakstīt ICZM protokolu.

      Briselē, 2008. gada 4. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         N. KOSCIUSKO-MORIZET

      (1)  OV L 240, 19.9.1977., 1. lpp.

      (2)  OV L 322, 14.12.1999., 32. lpp.

      (3)  OV L 148, 6.6.2002., 24. lpp.

      (4)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 19. lpp.
    ---documentbreak---

               4.2.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 34/19

         TULKOJUMS
   PROTOKOLS
   par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību Vidusjūras reģionā
   ŠĀ PROTOKOLA LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,
   BŪDAMAS Puses Konvencijai par jūras vides un piekrastes reģiona aizsardzību Vidusjūrā, kas pieņemta 1976. gada 16. februārī Barselonā un grozīta 1995. gada 10. jūnijā,
   VĒLĒDAMĀS pildīt minētās Konvencijas 4. panta 3. punkta e) apakšpunktā un 5. punktā izklāstītās saistības,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Vidusjūras piekrastes teritorijas ir Vidusjūras reģiona tautu kopējs dabas un kultūras mantojums un ka tās ir jāsaglabā un saprātīgi jāizmanto mūsu un nākamo paaudžu labā,
   NORŪPĒJUŠĀS par to, ka Vidusjūras vārīgās piekrastes teritorijas apdraud augošā antropogēnā slodze, un vēlēdamās apturēt un pavērst pretējā virzienā piekrastes teritoriju degradāciju un ievērojami ierobežot bioloģiskās daudzveidības samazināšanos piekrastes ekosistēmās,
   NOBAŽĪJUŠĀS par klimata pārmaiņu radīto piekrastes teritoriju apdraudējumu, kas cita starpā var izraisīt jūras līmeņa celšanos, un apzinādamās, ka ir jāpieņem ilgtspējīgi pasākumi, lai mazinātu dabas parādību nelabvēlīgu ietekmi,
   PĀRLIECINĀTAS, ka piekrastes teritorijas ir neaizstājams ekoloģisks, ekonomisks un sociāls resurss, tāpēc to plānošanai un pārvaldībai saglabāšanas un ilgtspējīgas attīstības nolūkā ir jābalstās uz īpašu un kompleksu pieeju visa Vidusjūras baseina un Vidusjūras piekrastes valstu līmenī, ņemot vērā šo teritoriju daudzveidību un jo sevišķi salu īpašās vajadzības, kas izriet no to ģeomorfoloģiskajām iezīmēm,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka daudzas Vidusjūras piekrastes valstis un Eiropas Kopiena ir pievienojušās Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijai, kas parakstīta Montegobejā 1982. gada 10. decembrī, Konvencijai par starptautiskas nozīmes mitrājiem, īpaši kā ūdensputnu dzīves vidi, kas parakstīta Ramsārē 1971. gada 2. februārī, un Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, kas parakstīta Riodežaneiro 1992. gada 5. jūnijā,
   APZINĀDAMĀS, ka jārīkojas kopīgi, lai izstrādātu atbilstīgus un kompleksus piekrastes teritoriju pārvaldības plānus saskaņā ar 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām, kas parakstīta Ņujorkā 1992. gada 9. maijā,
   PAĻAUDAMĀS uz līdz šim gūto pieredzi kompleksā piekrastes teritoriju apsaimniekošanā un dažādu organizāciju, tostarp Eiropas institūciju, paveikto,
   BALSTOTIES uz Vidusjūras ilgtspējīgas attīstības komisijas ieteikumiem un darbu, kā arī uz ieteikumiem, kas sniegti Līgumslēdzēju pušu sanāksmēs Tunisijā (1997. gadā), Monako (2001. gadā), Katānijā (2003. gadā) un Portorosā (2005. gadā), un 2005. gadā Portorosā pieņemto Vidusjūras ilgtspējīgas attīstības stratēģiju,
   APŅĒMUŠĀS Vidusjūras reģiona mērogā pastiprināt piekrastes valstu pūliņus nodrošināt kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību,
   CIEŠI NOLĒMUŠAS rosināt valstu, reģionālas un vietējas iniciatīvas, īstenojot saskaņotas veicināšanas darbības un iedibinot sadarbību un partnerību ar dažādām ieinteresētām pusēm, lai veicinātu efektīvu regulējumu kompleksas piekrastes teritoriju pārvaldības nolūkā,
   VĒLĒDAMĀS PANĀKT, ka kompleksa piekrastes teritoriju pārvaldība norit saskaņoti, piemērojot Konvenciju un tās protokolus,
   IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.
   I   DAĻA
   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
   1. pants
   Vispārīgi pienākumi
   Saskaņā ar Konvenciju par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību un tās protokoliem Puses izveido kopīgu satvaru Vidusjūras piekrastes teritoriju kompleksai pārvaldībai un veic vajadzīgos pasākumus, lai šajā nolūkā stiprinātu reģionālo sadarbību.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā protokolā

               a)

               “Puses” ir šā protokola Līgumslēdzējas puses;

               b)

               “Konvencija” ir Konvencija par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību, kas noslēgta Barselonā 1976. gada 16. februārī un grozīta 1995. gada 10. jūnijā;

               c)

               “Organizācija” ir Konvencijas 17. pantā minētā struktūra;

               d)

               “Centrs” ir Prioritāro pasākumu programmas Reģionālo darbību centrs;

               e)

               “piekrastes teritorija” ir ģeomorfoloģiskais apgabals abpus jūras krastam, kurā mijiedarbība starp jūru un sauszemi izpaužas kā sarežģītas ekosistēmas un resursu sistēmas, ko veido biotiski un abiotiski elementi un kas pastāv līdzās un mijiedarbojas ar cilvēkiem un attiecīgajām sociālekonomiskajām norisēm;

               f)

               “kompleksa piekrastes teritoriju pārvaldība” ir piekrastes teritoriju ilgtspējīgas pārvaldības un izmantošanas dinamisks process, kurā ievēro piekrastes ekosistēmu un ainavu vārīgumu, darbību un izmantošanas dažādību, to mijiedarbību, noteiktu darbību un izmantojumu jūrniecisko raksturu un to ietekmi gan uz jūru, gan sauszemi.

         3. pants
   Ģeogrāfiskā darbības joma
   1.   Teritorija, uz kuru attiecas protokols, ir Vidusjūras reģions, kas noteikts Konvencijas 1. pantā. Teritoriju definē arī kā apgabalu, kura robežas ir:

               a)

               piekrastes teritorijas robeža jūrā, kas ir Pušu teritoriālo ūdeņu ārējā robeža; un

               b)

               piekrastes teritorijas robeža uz sauszemes, kas ir robeža Pušu noteikto kompetento piekrastes iestāžu pārziņā esošajai zonai.

         2.   Ja kāda Puse savas suverenitātes ietvaros nosaka robežas, kas atšķiras no šā panta 1. punktā paredzētajām, tā depozitārijam iesniedz attiecīgu deklarāciju vai nu brīdī, kad tiek iesniegts dokuments par šā protokola ratificēšanu, pieņemšanu, apstiprināšanu vai pievienošanos šim protokolam, vai vēlāk, ar nosacījumu, ka:

               a)

               robeža jūrā nesniedzas tālāk par teritoriālo ūdeņu ārējo robežu;

               b)

               robeža uz sauszemes atrodas vai nu tuvāk vai tālāk nekā iepriekš minētā piekrastes iestāžu pārziņā esošās teritorijas robeža, lai cita starpā piemērotu ekosistēmisku pieeju un ekonomiskos un sociālos kritērijus, ņemtu vērā salu īpašās vajadzības, kas saistītas ar to ģeomorfoloģiskajām iezīmēm, un ievērotu klimata pārmaiņu nelabvēlīgo ietekmi.

         3.   Ikviena Puse pieņem vai atbilstīgā institucionālā līmenī veicina pasākumus, lai par šo protokolu informētu iedzīvotājus un visas ieinteresētās personas ģeogrāfiskajā darbības jomā.
   4. pants
   Tiesību aizsardzība
   1.   Šis protokols un tiesību akti, kas pieņemti, pamatojoties uz šo protokolu, nekādi neskar nevienas valsts tiesības, pašreizējās un turpmākās prasības vai juridisko nostāju saistībā ar jūras tiesībām, jo īpaši attiecībā uz jūras teritoriju raksturu un platību, jūras robežu noteikšanu starp valstīm, kas atrodas pretējos krastos vai blakus cita citai, starptautiski kuģojamo jūras šaurumu caurbraukšanas tiesībām un kārtību, miermīlīgas kuģošanas tiesībām teritoriālajos ūdeņos, kā arī piekrastes valsts, karoga valsts un ostas valsts jurisdikcijas raksturu un apjomu.
   2.   Nekāda rīcība vai darbība, ko veic, pamatojoties uz šo protokolu, nav pamats, lai iesniegtu, uzturētu vai apstrīdētu prasību saistībā ar valsts suverenitāti vai jurisdikciju.
   3.   Šā protokola noteikumi neskar stingrākus noteikumus par piekrastes teritoriju aizsardzību un pārvaldību, kas ietverti citos jau patlaban vai nākamībā pieņemtos valsts vai starptautiskos dokumentos vai programmās.
   4.   Šis protokols nekādi neskar valsts drošības un aizsardzības pasākumus un objektus, tomēr Puses vienojas, ka šādi objekti un pasākumi jāizveido un jāīsteno, ievērojot šā protokola noteikumus, ciktāl tas ir pamatoti un praktiski iespējami.
   5. pants
   Kompleksas piekrastes teritoriju pārvaldības mērķi
   Kompleksas piekrastes teritoriju pārvaldības mērķi ir šādi:

               a)

               racionāli plānojot pasākumus, sekmēt piekrastes teritoriju ilgtspējīgu attīstību, nodrošinot, ka tās gaitā tiek ņemti vērā vides un ainaviskie aspekti, kas ir saskaņā ar ekonomisko, sociālo un kultūras attīstību;

               b)

               saglabāt piekrastes teritorijas mūsu un nākamajām paaudzēm;

               c)

               nodrošināt dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz ūdens izmantošanu;

               d)

               nodrošināt, ka tiek saglabāts piekrastes ekosistēmu, ainavu un ģeomorfoloģijas veselums;

               e)

               novērst un/vai mazināt postu, ko nodara dabas katastrofas, un jo īpaši klimata pārmaiņas, kuras var izraisīt norises dabā vai cilvēka darbība;

               f)

               valstu, reģionālā un vietējā līmenī panākt saskanību starp publiskām un privātām iniciatīvām, kā arī starp visiem varas iestāžu lēmumiem, kas skar piekrastes teritoriju izmantošanu.

         6. pants
   Kompleksas piekrastes teritoriju pārvaldības pamatprincipi
   Īstenojot šo protokolu, Puses ievēro šādus kompleksas piekrastes teritoriju pārvaldības principus.

               a)

               Īpaši ņem vērā plūdmaiņu zonas bioloģisko daudzveidību, dabisko dinamiku un funkcionēšanu, kā arī komplementaritāti un mijiedarbību starp jūru un sauszemi, kas veido vienu veselumu.

               b)

               Visus ar hidroloģiskām, ģeomorfoloģiskām, klimatiskām, ekoloģiskām, sociālekonomiskām un kultūras sistēmām saistītos elementus aplūko kompleksi, lai nepārsniegtu piekrastes teritoriju ekoloģisko kapacitāti un novērstu dabas katastrofu un attīstības radītu nelabvēlīgu ietekmi.

               c)

               Piekrastes teritoriālajā plānošanā un pārvaldībā izmanto ekosistēmisku pieeju, lai nodrošinātu piekrastes teritoriju ilgtspējīgu attīstību.

               d)

               Nodrošina atbilstīgu pārvaldi, lai pārredzamā lēmumu pieņemšanas procesā pienācīgi un laicīgi varētu iesaistīties vietējie iedzīvotāji un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kam rūp piekrastes teritorijas.

               e)

               Nodrošina starpnozaru institucionālo sadarbību starp dažādiem administratīviem dienestiem un reģionālām un vietējām iestādēm, kuru pārziņā ir piekrastes teritorijas.

               f)

               Izstrādā zemes izmantošanas stratēģijas, plānus un programmas, kas aptver pilsētteritoriju attīstību un sociālekonomiskās darbības, kā arī citas būtiskas nozaru politikas jomas.

               g)

               Ņem vērā, cik dažādas un daudzveidīgas ir darbības piekrastes teritorijās, un vajadzības gadījumā izmantošanas un izvietojuma priekšrocības piešķir sabiedriskiem dienestiem, kam jāatrodas tiešā jūras tuvumā.

               h)

               Izmantošanas tiesību sadalījumam visā piekrastes teritorijā jābūt vienmērīgam, un jāvairās no nevajadzīgas aglomerāciju veidošanās un pilsētu izplešanās.

               i)

               Veic provizorisku to risku novērtējumu, kas saistīti ar dažādām cilvēka darbībām un infrastruktūru, lai novērstu un mazinātu nelabvēlīgo ietekmi uz piekrastes teritorijām.

               j)

               Novērš kaitējumu piekrastes videi un, ja tāds radies, veic pienācīgu atveseļošanu.

         7. pants
   Koordinācija
   1.   Kompleksas piekrastes teritoriju pārvaldības labad Puses

               a)

               nodrošina institucionālu koordināciju, vajadzības gadījumā izmantojot piemērotas struktūras vai mehānismus, lai novērstu šauri nozarisku un sekmētu visaptverošu pieeju;

               b)

               gādā par pienācīgu koordināciju valsts, reģionālā un vietējā līmenī starp dažādu administratīvo dienestu dažādām iestādēm, kuru pārziņā ir piekrastes teritoriju jūras un sauszemes daļas;

               c)

               gādā par ciešu koordināciju starp valstu iestādēm un reģionālām un vietējām organizācijām, izmantojot kopīgas padomdevējas struktūras vai kopīgu lēmumu pieņemšanas procedūru, tādās jomās kā piekrastes teritoriju pārvaldības stratēģiju, plānu un programmu izveide un atļauju izdošana.

         2.   Valstu, reģionālās un vietējās kompetentās iestādes, kuru pārziņā ir piekrastes teritorija, iespēju robežās sadarbojas, lai vairotu izstrādāto piekrastes teritoriju pārvaldības stratēģiju, plānu un programmu saskanību un lietderību.
   II   DAĻA
   KOMPLEKSAS PIEKRASTES TERITORIJU PĀRVALDĪBAS ELEMENTI
   8. pants
   Piekrastes teritoriju aizsardzība un ilgtspējīga izmantošana
   1.   Saskaņā ar šā protokola 5. un 6. pantā izklāstītajiem mērķiem un principiem Puses tiecas nodrošināt piekrastes teritoriju ilgtspējīgu izmantošanu un pārvaldību, lai saglabātu piekrastes dabiskos biotopus, ainavas, dabas resursus un ekosistēmas atbilstīgi starptautiskiem un reģionāliem tiesību aktiem.
   2.   Tādēļ Puses:

               a)

               piekrastes teritorijās nosaka neapbūvējamas zonas, sākot no maksimālā ūdens līmeņa līnijas ziemā. Cita starpā ņemot vērā zonas, ko tieši un negatīvi ietekmē klimata pārmaiņas un dabas katastrofas, šīs zonas platums nedrīkst būt mazāks par 100 m, ievērojot b) apakšpunkta noteikumus. Ja valsts noteikumi par platumu ir stingrāki, tos turpina piemērot;

               b)

               saskaņā ar šā protokola mērķiem un principiem iepriekš minētos noteikumus var grozīt attiecībā uz:

                           1)

                           projektiem sabiedrības interesēs;

                           2)

                           apgabaliem, kuros sastopami īpaši ģeogrāfiska rakstura vai citi šķēršļi, īpaši saistībā ar apdzīvotības blīvumu vai sociālām vajadzībām, ja ar valsts normatīvajiem aktiem tajos paredzēta individuālā apbūve, urbanizācija vai attīstība;

               c)

               paziņo Organizācijai par valsts normatīvajiem aktiem, kuros paredzēti iepriekš minētie grozījumi.

         3.   Tāpat Puses cenšas nodrošināt, ka to valsts normatīvajos aktos ir ietverti piekrastes teritoriju ilgtspējīgas izmantošanas kritēriji. Šie kritēriji, ņemot vērā vietējo apstākļu specifiku, cita starpā ir šādi:

               a)

               ārpus aizsargātajām zonām noteikt un norobežot atklātas zonas, kurās pilsētbūvniecība un citas darbības ir ierobežotas vai vajadzības gadījumā aizliegtas;

               b)

               ierobežot pilsētbūvniecības lineāru izplešanos un jaunas transporta infrastruktūras būvi gar krastu;

               c)

               nodrošināt, ka vides apsvērumus iestrādā noteikumos par valstij piederošās jūras telpas pārvaldību un izmantošanu;

               d)

               nodrošināt iedzīvotājiem brīvu piekļuvi jūrai un krastmalai;

               e)

               ierobežot un vajadzības gadījumā aizliegt sauszemes transportlīdzekļu kustību un novietošanu stāvēšanai, kā arī jūras transportlīdzekļu kustību un noenkurošanu vārīgās dabas teritorijās jūrā un uz sauszemes, tostarp pludmalēs un kāpās.

         9. pants
   Saimnieciskā darbība
   1.   Saskaņā ar šā protokola 5. un 6. pantā izklāstītajiem mērķiem un principiem un ievērojot attiecīgos noteikumus Barselonas konvencijā un tās protokolos, Puses:

               a)

               pievērš īpašu uzmanību saimnieciskajai darbībai, kam nepieciešama atrašanās tiešā jūras tuvumā;

               b)

               nodrošina, ka, veicot dažādu saimniecisko darbību, tiek samazināta dabas resursu izmantošana un ņemtas vērā nākamo paaudžu vajadzības;

               c)

               nodrošina, ka tiek īstenota kompleksa ūdens resursu pārvaldība un videi nekaitīga atkritumu apsaimniekošana;

               d)

               nodrošina, ka saimnieciskā darbība piekrastē un jūrā ir pielāgota piekrastes teritoriju vārīgajai dabas videi un ka jūras resursi ir aizsargāti pret piesārņojumu;

               e)

               definē saimnieciskās darbības attīstības rādītājus, lai nodrošinātu piekrastes teritoriju ilgtspējīgu izmantošanu un mazinātu slodzi, kas pārsniedz to ekoloģisko kapacitāti;

               f)

               popularizē labas prakses principus valsts iestāžu, uzņēmēju un nevalstisko organizāciju starpā.

         2.   Turklāt Puses vienojas ievērot tālāk izklāstītos principus saistībā ar šādu saimniecisko darbību:

               a)

               lauksaimniecība un rūpniecība
               nodrošināt augstu vides aizsardzības līmeni lauksaimniecisko un rūpniecisko darbību norises vietā un procesos, lai aizsargātu piekrastes ekosistēmas un ainavas un novērstu jūras, ūdeņu, gaisa un augsnes piesārņošanu;

               b)

               zvejniecība

                           i)

                           īstenojot attīstības projektus, ņemt vērā, ka ir jāaizsargā zvejas apgabali;

                           ii)

                           nodrošināt, ka zvejas metodes atbilst jūras dabas resursu ilgtspējīgas izmantošanas principam;

               c)

               akvakultūra

                           i)

                           īstenojot attīstības projektus, ņemt vērā, ka ir jāaizsargā akvakultūras un gliemeņu audzēšanas vietas;

                           ii)

                           reglamentēt akvakultūru, uzraugot dažādu elementu nonākšanu ūdenī un atkritumu pārstrādi;

               d)

               tūrisms, sports un atpūta

                           i)

                           sekmēt ilgtspējīgu piekrastes tūrismu, kas nekaitē piekrastes ekosistēmām, dabas resursiem, kultūras mantojumam un ainavām;

                           ii)

                           popularizēt īpašus piekrastes tūrisma veidus, tostarp kultūrtūrismu, lauku tūrismu un ekotūrismu, vienlaikus cienot vietējo iedzīvotāju tradīcijas;

                           iii)

                           reglamentēt un vajadzības gadījumā aizliegt piekopt dažādas sporta un atpūtas nodarbes, tostarp atpūtas zveju un gliemeņu vākšanu;

               e)

               specifisku dabas resursu izmantošana

                           i)

                           paredzēt, ka minerālu rakšanai un ieguvei, tostarp jūras ūdens izmantošanai atsāļošanas stacijās un akmens izmantošanai, ir jāsaņem iepriekšēja atļauja;

                           ii)

                           reglamentēt smilšu ieguvi, tostarp no jūras dibena un upju sanesām, vai to aizliegt, ja tā varētu kaitīgi ietekmēt piekrastes ekosistēmu līdzsvaru;

                           iii)

                           uzraudzīt piekrastes ūdens nesējslāņus un apgabalus, kur notiek dinamiska saskare vai mijiedarbība starp saldūdeni un sāļūdeni, ko var negatīvi ietekmēt pazemes ūdens ieguve vai noplūdes dabas vidē;

               f)

               infrastruktūra, energoiekārtas, ostas un jūrniecības būves un struktūras
               šādas infrastruktūras, iekārtu, būvju un struktūru izveidei ir jāsaņem atļauja, lai to negatīvo ietekmi uz piekrastes ekosistēmām, ainavām un ģeomorfoloģiju mazinātu vai vajadzības gadījumā kompensētu ar nefinansiāliem pasākumiem;

               g)

               jūrniecība
               jūrniecību praktizēt tā, lai nodrošinātu piekrastes ekosistēmu saglabāšanu atbilstīgi noteikumiem, normatīviem un kārtībai, kas noteikta attiecīgās starptautiskās konvencijās.

         10. pants
   Specifiskas piekrastes ekosistēmas
   Puses veic pasākumus, lai aizsargātu dažas specifiskas piekrastes ekosistēmas.

               1.

               Mitrāji un estuāri
               Līdztekus aizsargājamu teritoriju izveidei un nolūkā novērst mitrāju un estuāru izzušanu Puses

                           a)

                           izstrādājot valstu piekrastes stratēģijas, plānus un programmas un izdodot atļaujas, ņem vērā mitrāju un estuāru ekoloģiskās, ekonomiskās un sociālās funkcijas;

                           b)

                           veic vajadzīgos pasākumus, lai reglamentētu un vajadzības gadījumā aizliegtu darbības, kas var nelabvēlīgi ietekmēt mitrājus un estuārus;

                           c)

                           pēc iespējas atjauno degradējušos piekrastes mitrājus, lai atjaunotu to kā pozitīva faktora nozīmi piekrastes vides procesos.

               2.

               Jūras biotopi
               Puses atzīst, ka ir jāaizsargā jūras apgabali, kuros atrodas sevišķi aizsargājami biotopi un sugas, neatkarīgi no tā, vai šie apgabali atzīti par aizsargājamām zonām, tādēļ tās:

                           a)

                           pieņem likumdošanas, plānošanas un pārvaldības pasākumus, lai nodrošinātu jūras un piekrastes teritoriju, īpaši tādu, kurās atrodas sevišķi aizsargājami biotopi un sugas, aizsardzību un saglabāšanu;

                           b)

                           apņemas sekmēt reģionālu un starptautisku sadarbību, lai realizētu jūras biotopu aizsardzības kopprogrammas.

               3.

               Piekrastes meži
               Puses pieņem pasākumus, lai aizsargātu vai attīstītu piekrastes mežus, jo īpaši tos, kas atrodas ārpus īpaši aizsargātām teritorijām.

               4.

               Kāpas
               Puses apņemas aizsargāt un, ja iespējams, ilgtspējīgi atveseļot kāpas un bārus (seklūdens joslas).

         11. pants
   Piekrastes ainavas
   1.   Puses, atzīstot piekrastes ainavu īpašo estētisko, dabas un kultūras vērtību neatkarīgi no tā, vai tās klasificētas kā aizsargājamas teritorijas, pieņem likumdošanas, plānošanas un pārvaldības pasākumus, lai nodrošinātu piekrastes ainavu aizsardzību.
   2.   Puses apņemas veicināt reģionālu un starptautisku sadarbību ainavu aizsardzības jomā, konkrētāk, attiecīgā gadījumā īstenojot kopīgus pasākumus attiecībā uz pārrobežu piekrastes ainavām.
   12. pants
   Salas
   Puses apņemas īpaši aizsargāt salas, jo īpaši mazās salas, un tālab:

               a)

               veicināt videi nekaitīgas darbības šādās teritorijās un veikt īpašus pasākumus, lai nodrošinātu iedzīvotāju līdzdalību piekrastes ekosistēmu aizsardzībā, balstoties uz vietējām tradīcijām un zināšanām;

               b)

               salu vides īpatnības un nepieciešamību nodrošināt mijiedarbību starp salām ņemt vērā valstu piekrastes stratēģijās, plānos, programmās un pārvaldības instrumentos, jo īpaši transporta, tūrisma, zivsaimniecības, atkritumu un ūdenssaimniecības jomās.

         13. pants
   Kultūras mantojums
   1.   Puses atsevišķi vai kopā pieņem visus atbilstīgos pasākumus, lai saglabātu un aizsargātu piekrastes teritoriju kultūras mantojumu, īpaši arheoloģisko un vēsturisko mantojumu, tostarp zemūdens kultūras mantojumu saskaņā ar piemērojamiem valsts un starptautiskajiem tiesību aktiem.
   2.   Puses nodrošina, ka piekrastes teritoriju kultūras mantojuma saglabāšanai in situ dod priekšroku salīdzinājumā ar jelkādu uz šo mantojumu vērstu iejaukšanos.
   3.   Puses jo sevišķi gādā par to, lai piekrastes teritoriju zemūdens kultūras mantojumu, kas izcelts no jūras, konservētu un ar to apietos tā, lai nodrošinātu tā ilglaicīgu saglabāšanu, un par to, lai ar šiem priekšmetiem nenotiktu tirdzniecība, pirkšana, pārdošana vai prečmaiņa kā ar komerciālām precēm.
   14. pants
   Līdzdalība
   1.   Lai nodrošinātu visa kompleksas piekrastes teritoriju pārvaldības procesa efektīvu vadību, Puses veic vajadzīgos pasākumus, lai piekrastes un jūras stratēģiju, plānu, programmu un projektu sagatavošanas un īstenošanas posmos, kā arī dažādu atļauju izdošanas procesos, iesaistītos dažādas ieinteresētās puses, tostarp:

               —

               ieinteresētās vietējās kopienas un sabiedriskas struktūras,

               —

               uzņēmumi,

               —

               nevalstiskās organizācijas,

               —

               sociālie partneri,

               —

               ieinteresētie iedzīvotāji.

         Šāda līdzdalība cita starpā var izpausties kā padomdevēju struktūru izveide, aptaujas, sabiedriskas apspriešanas vai pat partnerības.
   2.   Lai nodrošinātu šādu līdzdalību, Puses pienācīgi, laikus un efektīvi sniedz informāciju.
   3.   Ikvienai ieinteresētajai pusei, kura saskaņā ar Pušu noteiktajiem līdzdalības nosacījumiem apstrīd lēmumus, darbību vai bezdarbību saistībā ar plāniem, programmām vai projektiem, kas skar piekrastes teritoriju, ir jābūt pieejamai mediācijas vai samierināšanas procedūrai un pārsūdzības tiesībām administratīvā vai tiesiskā kārtā.
   15. pants
   Informētības vairošana, apmācība, izglītība un pētniecība
   1.   Puses apņemas valstu, reģionālā vai vietējā mērogā īstenot informētības vairošanas pasākumus par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību, kā arī veidot izglītības programmas, apmācības un sabiedrības izglītošanas pasākumus par šo tematu.
   2.   Puses tieši, daudzpusēji vai divpusēji vai ar Organizācijas, Centra vai ieinteresētu starptautisku organizāciju palīdzību gādā par izglītības programmām, apmācību un sabiedrības izglītošanu par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu attīstību.
   3.   Puses veic starpdisciplināru zinātnisko pētniecību par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību un mijiedarbību starp darbībām un to ietekmi uz piekrastes teritorijām. Tālab tās izveido vai atbalsta specializētus pētniecības centrus. Šādas pētniecības uzdevums jo īpaši ir padziļināt zināšanas par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību, sekmēt sabiedrības informēšanu un atvieglot lēmumu pieņemšanu publiskā un privātā līmenī.
   III   DAĻA
   KOMPLEKSAS PIEKRASTES TERITORIJU PĀRVALDĪBAS INSTRUMENTI
   16. pants
   Monitoringa un novērošanas mehānismi un tīkli
   1.   Puses izmanto un nostiprina jau izveidotus lietderīgus monitoringa un novērošanas mehānismus vai vajadzības gadījumā veido jaunus. Tāpat tās sagatavo un regulāri atjaunina piekrastes teritoriju sarakstus, kuros pēc iespējas iekļauj informāciju par resursiem un darbībām, kā arī institūcijām, tiesību aktiem un plānošanu, kas var ietekmēt piekrastes teritorijas.
   2.   Lai veicinātu zinātniskās pieredzes, datu un labas prakses apmaiņu, Puses, sadarbojoties ar Organizāciju, atbilstīgā administratīvā un zinātniskā līmenī iesaistās Vidusjūras piekrastes teritoriju tīklā.
   3.   Lai atvieglotu piekrastes teritoriju stāvokļa un attīstības regulāru novērošanu, Puses izveido saskaņotu standarta formātu un kārtību attiecīgo datu apkopošanai valsts sarakstos.
   4.   Puses veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka informācija, kas iegūta no monitoringa un novērošanas mehānismiem un tīkliem, ir pieejama sabiedrībai.
   17. pants
   Vidusjūras stratēģija kompleksai piekrastes teritoriju pārvaldībai
   Puses apņemas sadarboties, lai veicinātu piekrastes teritoriju ilgtspējīgu attīstību un kompleksu pārvaldību, ņemot vērā Vidusjūras ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un vajadzības gadījumā to papildinot. Šajā nolūkā Puses ar Centra palīdzību nosaka kopīgu reģionālu satvaru kompleksai piekrastes teritoriju pārvaldībai Vidusjūras reģionā, ko īsteno, izmantojot atbilstīgus reģionālus rīcības plānus un citus darbības instrumentus, kā arī valstu stratēģijas.
   18. pants
   Valstu piekrastes stratēģijas, plāni un programmas
   1.   Ikviena puse pilnveido vai sagatavo valsts stratēģiju kompleksai piekrastes teritoriju pārvaldībai un tās īstenošanas plānus un programmas atbilstīgi kopīgam reģionālam satvaram un saskaņā ar šajā protokolā izklāstītajiem kompleksas pārvaldības mērķiem un principiem, un informē Organizāciju par koordinācijas mehānismu, kas izveidots stratēģijas realizēšanai.
   2.   Valsts stratēģijas pamatā ir pašreizējā stāvokļa analīze, un tajā izvirzīti mērķi, noteiktas un pamatotas prioritātes, apzinātas pārvaldāmās piekrastes ekosistēmas, kā arī visas iesaistītās puses un procesi, uzskaitīti veicamie pasākumi un to izmaksas, institucionālie instrumenti un pieejamie juridiskie un finanšu līdzekļi, kā arī noteikts īstenošanas grafiks.
   3.   Piekrastes plāni vai programmas var būt vai nu atsevišķi, vai iekļauti citos plānos un programmās, un tajos norādītas valsts stratēģijas ievirzes un tas, kā stratēģiju īstenot attiecīgajā teritorijā, cita starpā un vajadzības gadījumā nosakot ekoloģisko kapacitāti un nosacījumus piekrastes teritoriju attiecīgo jūras un sauszemes daļu sadalījumam un izmantošanai.
   4.   Puses definē piemērotus rādītājus, lai varētu izvērtēt, cik lietderīgas ir kompleksas piekrastes teritoriju pārvaldības stratēģijas, plāni un programmas un kā sokas ar protokola īstenošanu.
   19. pants
   Vides novērtējums
   1.   Ņemot vērā piekrastes teritoriju vārīgumu, Puses nodrošina, ka, novērtējot tādu publisku un privātu projektu ietekmi uz vidi, kas varētu būtiski ietekmēt piekrastes teritoriju vidi un sevišķi to ekosistēmas, šajā procesā un attiecīgajos pētījumos ņem vērā vides specifisko jutīgumu un piekrastes teritoriju jūras un sauszemes daļu mijiedarbību.
   2.   Saskaņā ar tādiem pašiem kritērijiem Puses pēc vajadzības izveido to plānu un programmu stratēģisku vides novērtējumu, kas ietekmē piekrastes teritoriju.
   3.   Vides novērtējumos jāapsver kumulatīvā ietekme uz piekrastes teritorijām, cita starpā pienācīgu uzmanību pievēršot to ekoloģiskajai kapacitātei.
   20. pants
   Zemes politika
   1.   Lai sekmētu kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību, mazinātu ekonomisko spiedienu, saglabātu atklātas zonas un nodrošinātu iedzīvotāju piekļūšanu jūrai un pludmalei, Puses pieņem pienācīgus zemes politikas dokumentus un pasākumus, tostarp plānošanas kārtību.
   2.   Šajā nolūkā un lai nodrošinātu publiskā un privātā īpašumā esošās piekrastes teritoriju zemes ilgtspējīgu pārvaldību, Puses cita starpā var ieviest mehānismus zemes iegādei, cesijai, dāvināšanai vai nodošanai publiskā īpašumā un uzlikt īpašumam servitūtus.
   21. pants
   Ekonomiskie, finanšu un fiskālie instrumenti
   Lai īstenotu piekrastes valsts stratēģijas, plānus un programmas, Puses var veikt atbilstīgus pasākumus, lai pieņemtu attiecīgus ekonomiskus, finanšu un/vai fiskālus instrumentus nolūkā atbalstīt vietējās, reģionālās un valsts iniciatīvas kompleksai piekrastes teritoriju pārvaldībai.
   IV   DAĻA
   RISKI, KAS APDRAUD PIEKRASTES TERITORIJAS
   22. pants
   Dabas katastrofas
   Saskaņā ar valstu stratēģijām kompleksai piekrastes teritoriju pārvaldībai Puses izstrādā dabas katastrofu preventīvo politiku. Tālab tās izvērtē, cik neaizsargātas un apdraudētas ir piekrastes teritorijas, un veic preventīvus, seku mīkstināšanas un pielāgošanās pasākumus, lai likvidētu dabas katastrofu, īpaši klimata pārmaiņu sekas.
   23. pants
   Krasta erozija
   1.   Saskaņā ar šā protokola 5. un 6. pantā izklāstītajiem mērķiem un principiem Puses, tiekdamās iedarbīgāk novērst un mazināt krasta erozijas negatīvo ietekmi, apņemas pieņemt vajadzīgos pasākumus, lai saglabātu vai atjaunotu krasta dabisko spēju pielāgoties pārmaiņām, tostarp tām, ko izraisījusi jūras līmeņa celšanās.
   2.   Apsverot jaunas darbības un būves piekrastes teritorijā, tostarp objektu jūrā un krasta aizsargbūvju celtniecību, Puses īpaši ņem vērā to negatīvo ietekmi uz krasta eroziju un iespējamās tiešās un netiešās izmaksas. Runājot par esošajām darbībām un struktūrām, Pusēm būtu jāpieņem pasākumi, lai mazinātu to ietekmi uz krasta eroziju.
   3.   Puses cenšas prognozēt krasta erozijas ietekmi, darbības pārvaldot kompleksi, tostarp pieņemot īpašus pasākumus attiecībā uz krasta sanesām un krasta inženierbūvēm.
   4.   Puses apņemas dalīties zinātniskajā informācijā, kas var padziļināt zināšanas par krasta erozijas stāvokli, norisi un ietekmi.
   24. pants
   Reaģēšana uz dabas katastrofām
   1.   Puses apņemas veicināt starptautisku sadarbību saistībā ar reaģēšanu uz dabas katastrofām un veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai laikus likvidētu to sekas.
   2.   Puses apņemas koordinēt to rīcībā esošā atklāšanas, brīdināšanas un sakaru aprīkojuma izmantošanu, izmantojot jau izveidotos mehānismus un iniciatīvas, lai nodrošinātu, ka steidzama informācija par liela mēroga dabas katastrofām tiek pārraidīta pēc iespējas ātrāk. Puses paziņo Organizācijai par to, kuras valsts iestādes ir atbildīgas par šādas informācijas sniegšanu un saņemšanu attiecīgo starptautisko mehānismu ietvaros.
   3.   Puses apņemas veicināt savstarpēju sadarbību un sadarbību starp valsts, reģionālām un vietējām iestādēm, nevalstiskām organizācijām un citām kompetentām organizācijām, lai varētu nekavējoties sniegt humāno palīdzību, reaģējot uz dabas katastrofām, kas skar Vidusjūras piekrastes teritorijas.
   V   DAĻA
   STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA
   25. pants
   Apmācība un pētniecība
   1.   Puses apņemas tieši vai ar Organizācijas vai kompetentu starptautisku organizāciju palīdzību sadarboties, lai zinātnisko, tehnisko un administratīvo personālu apmācītu kompleksā piekrastes teritoriju pārvaldībā, konkrētāk, lai:

               a)

               apzinātu un palielinātu kompetenci;

               b)

               sekmētu zinātnisko un tehnisko pētniecību;

               c)

               veicinātu specializētu kompleksas piekrastes teritoriju pārvaldības centru izveidi;

               d)

               sekmētu vietējiem profesionāļiem paredzētu apmācības programmu izveidi.

         2.   Puses apņemas tieši vai ar Organizācijas vai kompetentu starptautisku organizāciju palīdzību sadarboties, lai veicinātu zinātnisko un tehnisko pētniecību par kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību, jo īpaši apmainoties ar zinātnisko un tehnisko informāciju un saskaņojot to pētniecības programmas par tematiem, kas ir kopējā interešu lokā.
   26. pants
   Zinātniska un tehniska palīdzība
   Puses apņemas tieši vai ar Organizācijas vai kompetentu starptautisku organizāciju palīdzību sadarboties, sniedzot zinātnisku un tehnisku palīdzību, tostarp nodrošinot piekļuvi videi nekaitīgām tehnoloģijām un šādu tehnoloģiju tālāknodošanu, kā arī sniedzot cita veida palīdzību Pusēm, kam šāda palīdzība vajadzīga.
   27. pants
   Informācijas apmaiņa un pasākumi kopējās interesēs
   1.   Puses apņemas tieši vai ar Organizācijas vai kompetentu starptautisku organizāciju palīdzību sadarboties, lai apmainītos ar informāciju par vislabāko praksi vides jomā.
   2.   Ar Organizācijas atbalstu Puses jo īpaši:

               a)

               definē piekrastes pārvaldības rādītājus, ņemot vērā rādītājus, kas jau noteikti, un sadarbojas šo rādītāju izmantošanā;

               b)

               izveido un pastāvīgi atjaunina novērtējumus par piekrastes teritoriju izmantošanu un pārvaldību;

               c)

               veic pasākumus kopējās interesēs, piemēram, kompleksas piekrastes teritoriju pārvaldības demonstrējumu projektus.

         28. pants
   Pārrobežu sadarbība
   Puses cenšas tieši vai ar Organizācijas vai kompetentu starptautisku organizāciju palīdzību divpusēji vai daudzpusēji saskaņot valsts piekrastes stratēģijas, plānus un programmas attiecībā uz pierobežas piekrastes teritorijām. Saskaņošanā iesaistās attiecīgās valsts pārvaldes iestādes.
   29. pants
   Pārrobežu vides novērtējums
   1.   Saskaņā ar šo protokolu Puses pirms tādu plānu, programmu un projektu atļaušanas vai apstiprināšanas, kam varētu būt liela negatīva ietekme uz citu Pušu piekrastes teritorijām, sadarbojas, proti, nosūta paziņojumus, apmainās ar informāciju un apspriežas, izvērtējot šādu plānu, programmu un projektu ietekmi uz vidi, ņemot vērā šā protokola 19. pantu un Konvencijas 4. panta 3. punkta d) apakšpunktu.
   2.   Tālab Puses apņemas sadarboties, izstrādājot un pieņemot attiecīgas nostādnes, lai noteiktu paziņošanas, informācijas apmaiņas un apspriešanās kārtību visos procesa posmos.
   3.   Puses attiecīgā gadījumā var noslēgt divpusējas vai daudzpusējas vienošanās, lai reāli īstenotu šo pantu.
   VI   DAĻA
   NOTEIKUMI PAR IESTĀDĒM
   30. pants
   Kontaktpunkti
   Katra puse izraugās kontaktpunktu, kas nodrošina sakarus ar Centru tehnikas un zinātnes jautājumos saistībā ar šā protokola īstenošanu un izplata informāciju valsts, reģionālā un vietējā mērogā. Kontaktpunkti regulāri rīko savstarpējas sanāksmes, lai pildītu no šā protokola izrietošos uzdevumus.
   31. pants
   Ziņojumi
   Līgumslēdzēju pušu kārtējās sanāksmēs nosaka, kā un cik bieži Pusēm šajās sanāksmēs jāziņo par šā protokola īstenošanu, tostarp par veiktajiem pasākumiem, to lietderību un īstenošanas gaitā piedzīvotajām grūtībām.
   32. pants
   Iestāžu koordinācija
   1.   Organizācijas pienākums ir koordinēt šā protokola īstenošanu. To paveikt Organizācijai palīdz Centrs, kam tā var uzticēt šādus uzdevumus:

               a)

               palīdzēt Pusēm izstrādāt kopīgu reģionālu satvaru kompleksai piekrastes teritoriju pārvaldībai Vidusjūras reģionā saskaņā ar 17. pantu;

               b)

               regulāri sagatavot ziņojumu par Vidusjūras reģiona kompleksās piekrastes teritoriju pārvaldības stāvokli un gaitu, lai sekmētu protokola īstenošanu;

               c)

               c)apmainīties ar informāciju un veikt pasākumus kopējās interesēs saskaņā ar 27. pantu;

               d)

               pēc pieprasījuma palīdzēt Pusēm:

                           —

                           iesaistīties Vidusjūras piekrastes teritoriju tīklā saskaņā ar 16. pantu,

                           —

                           sagatavot un īstenot valstu stratēģijas kompleksai piekrastes teritoriju pārvaldībai saskaņā ar 18. pantu,

                           —

                           sadarboties, iesaistoties apmācības pasākumos un zinātniskās un tehniskās izpētes programmās saskaņā ar 25. pantu,

                           —

                           attiecīgā gadījumā koordinēt pārrobežu piekrastes teritoriju komplekso pārvaldību saskaņā ar 28. pantu;

               e)

               organizēt kontaktpunktu sanāksmes saskaņā ar 30. pantu;

               f)

               veikt visus citus uzdevumus, ko tam uzticējušas Puses.

         2.   Šā protokola īstenošanas nolūkā Puses, Organizācija un Centrs var kopīgi iedibināt sadarbību ar tādām nevalstiskām organizācijām, kuru darbība ir saistīta ar šo protokolu.
   33. pants
   Pušu sanāksmes
   1.   Šā protokola Pušu kārtējās sanāksmes rīko vienlaikus ar Konvencijas Līgumslēdzēju pušu kārtējām sanāksmēm, kuras sasauc saskaņā ar Konvencijas 18. pantu. Puses var sasaukt arī ārkārtas sanāksmes saskaņā ar minēto pantu.
   2.   Šā protokola Pušu sanāksmju mērķis ir:

               a)

               pārraudzīt Protokola īstenošanu;

               b)

               gādāt par to, ka Protokola īstenošana noris saskaņā un sinerģijā ar citiem protokoliem;

               c)

               pārraudzīt Organizācijas un Centra darbu saistībā ar šā protokola īstenošanu un nodrošināt pareizu ievirzi to darbībai;

               d)

               izvērtēt, cik iedarbīgi ir pieņemtie pasākumi kompleksai piekrastes teritoriju pārvaldībai un vai ir vajadzīgi citi pasākumi, proti, vai ir jāgroza šis protokols vai jāizstrādā jauni pielikumi;

               e)

               sniegt Pusēm ieteikumus par pasākumiem, kuri tām jāpieņem sakarā ar šā protokola īstenošanu;

               f)

               izskatīt ieteikumus, kas tapuši kontaktpunktu sanāksmēs saskaņā ar šā protokola 30. pantu;

               g)

               izskatīt Pušu iesniegtos ziņojumus un sniegt atbilstīgus ieteikumus saskaņā ar Konvencijas 26. pantu;

               h)

               izvērtēt visu citu informāciju, kas iesniegta ar Centra starpniecību;

               i)

               vajadzības gadījumā izskatīt visus citus jautājumus saistībā ar šo protokolu.

         VII   DAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   34. pants
   Saistība ar konvenciju
   1.   Šim protokolam piemēro Konvencijas noteikumus, kas attiecas uz ikvienu protokolu.
   2.   Reglamentu un finanšu noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Konvencijas 24. pantu, piemēro šim protokolam, ja vien šā protokola Puses nevienojas citādi.
   35. pants
   Attiecības ar trešām pusēm
   1.   Puses attiecīgā gadījumā aicina valstis, kas nav protokola Līgumslēdzējas puses, un starptautiskas organizācijas sadarboties šā protokola īstenošanā.
   2.   Puses, ievērojot starptautiskās tiesības, apņemas pieņemt attiecīgus tiesību aktus, lai nodrošinātos pret jebkuru darbību, kas ir pretrunā šā protokola principiem vai mērķiem.
   36. pants
   Parakstīšana
   Konvencijas Līgumslēdzējas puses šo protokolu var parakstīt Madridē (Spānijā) no 2008. gada 21. janvāra līdz 2009. gada 20. janvārim.
   37. pants
   Ratifikācija, pieņemšana vai apstiprināšana
   Šo protokolu ratificē, pieņem vai apstiprina. Ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentu nodod glabāšanā Spānijas valdībai, kas uzņemas depozitārija funkcijas.
   38. pants
   Pievienošanās
   No 2009. gada 21. janvāra šim protokolam var pievienoties ikviena Konvencijas dalībvalsts.
   39. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis protokols stājas spēkā trīsdesmitajā (30.) dienā pēc dienas, kad deponēti vismaz seši ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenti.
   40. pants
   Autentiski teksti
   Šā Protokola oriģināleksemplārs ar vienlīdz autentiskiem tekstiem arābu, angļu, franču un spāņu valodā glabāsies depozitārija.

      TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo protokolu.
      MADRIDĒ, SPĀNIJĀ, divtūkstoš astotā gada divdesmit pirmajā janvārī.


title: 2009/230/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2008. gada 22. aprīlis ) par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām kontu slēgšanu attiecībā uz 2006. finanšu gadu

text:
               31.3.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/233

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2008. gada 22. aprīlis)
   par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām kontu slēgšanu attiecībā uz 2006. finanšu gadu
   (2009/230/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2006. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām 2006. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar aģentūras atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2008. gada 12. februāra ieteikumu (5843/2008 – C6-0084/2008),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (4), un it īpaši tās 30. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0126/2008),

               1.

               konstatē, ka Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām galīgie gada pārskati atbilst pārskatiem, kas iekļauti Revīzijas palātas ziņojuma pielikumā;

               2.

               apstiprina Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām kontu slēgšanu attiecībā uz 2006. finanšu gadu;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 261, 31.10.2007., 7. lpp.

      (2)  OV C 309, 19.12.2007., 29. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (4)  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.


title: Pieprasījums atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti Eiropas Parlamenta 2010. gada 5 . maija lēmums par pieprasījumu atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti (2009/2208(IMM))

text:
               15.3.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               CE 81/146

         Trešdiena, 2010. gada 5. maijsPieprasījums atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti
   P7_TA(2010)0093
   Eiropas Parlamenta 2010. gada 5. maija lēmums par pieprasījumu atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti (2009/2208(IMM))
   2011/C 81 E/25

      Eiropas Parlaments,
   ņemot vērā lūgumu atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti, ko Čehijas Republikas kompetentās iestādes nosūtījušas 2009. gada 16. septembrī un kas paziņots 2009. gada 23. novembra plenārsēdē,
   pēc Miloslav Ransdorf uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 7. panta 3. punktu,
   ņemot vērā 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija un 1986. gada 10. jūlija spriedumus (1),
   ņemot vērā Reglamenta 6. panta 2. punktu un 7. pantu,
   ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0107/2010),

               A.

               tā kā Miloslav Ransdorf ir Eiropas Parlamenta deputāts;

               B.

               tā kā saskaņā ar 1965. gada 8. aprīļa Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 9. pantu Eiropas Parlamenta sesiju laikā deputātiem viņu valsts teritorijā ir tāda pati imunitāte kā valsts parlamenta deputātiem; tā kā uz imunitāti nevar atsaukties smagu pārkāpumu gadījumos un tā nevar būt šķērslis Eiropas Parlamenta tiesībām atcelt kāda deputāta imunitāti;

               C.

               tā kā saskaņā ar Čehijas konstitūcijas 27. panta 4. punktu pret deputātu vai senatoru nevar ierosināt krimināllietu, ja tam nav piekritusi tā palāta, kuras loceklis viņš ir, un ja attiecīgā palāta nedod piekrišanu, krimināllietu nav iespējams ierosināt,

               1.

               nolemj atcelt Miloslav Ransdorf deputāta imunitāti;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam nekavējoties nosūtīt šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu Čehijas Republikas kompetentajām iestādēm.

      (1)  Lieta 101/63 Albert Wagner pret Jean Fohrmann un Antoine Krier, Recueil, 1964., 383. lpp., un lieta 149/85 Roger Wybot pret Edgar Faure un citiem, Recueil, 1986., 2391. lpp.