title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 85/06/COL ( 2006. gada 6. aprīlis ), ar ko izdara piecdesmit sestos grozījumus procesuālajos un materiālajos noteikumos valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu 25.B nodaļu Valstu reģionālais atbalsts 2007.–2013. gadā

text:
               28.2.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 54/1

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

   Nr. 85/06/COL
   (2006. gada 6. aprīlis),
   ar ko izdara piecdesmit sestos grozījumus procesuālajos un materiālajos noteikumos valsts atbalsta jomā, iekļaujot jaunu 25.B nodaļu “Valstu reģionālais atbalsts 2007.–2013. gadā”
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),
   Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 61.–63. pantu, kā arī 26. protokolu,
   ņemot vērā Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu (3) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,
   ņemot vērā 3. protokola I daļas 1. pantu Nolīgumā starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanu,
   tā kā saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 24. pantu Uzraudzības iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,
   tā kā saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu Uzraudzības iestāde sniedz paziņojumus vai izdod pamatnostādnes par EEZ līgumā regulētajiem jautājumiem, ja minētais līgums vai Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīgums to skaidri paredz vai ja Uzraudzības iestāde to uzskata par nepieciešamu,
   atgādinot procesuālos un materiālos noteikumus valsts atbalsta jomā (4), ko Uzraudzības iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (5),
   tā kā 2006. gada 4. martā Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk tekstā – Komisija) pieņēma Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (6),
   tā kā šīs pamatnostādnes attiecas arī uz Eiropas Ekonomikas zonu,
   tā kā visā Eiropas Ekonomikas zonas telpā ir jānodrošina vienāda valsts atbalsta noteikumu piemērošana,
   tā kā saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĒJI–NOSACĪJUMI” II punktu Iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti atbilstoši tiem, ko pieņēmusi Eiropas Komisija,
   apspriedusies ar Eiropas Komisiju,
   atgādinot, ka Iestāde ir apspriedusies ar EBTA valstīm, 2006. gada 20. februārī nosūtot attiecīgas vēstules Islandei, Norvēģijai un Lihtenšteinai,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Valsts atbalsta pamatnostādnes tiek grozītas, iekļaujot jaunu 25.B nodaļu “Valstu reģionālais atbalsts 2007.–2013. gadā”. Jaunā nodaļa ir pievienota šim lēmumam.
   2. pants
   Svītro pašreizējo 25.A nodaļu “Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādņu pārskatīšana laikam pēc 2007. gada 1. janvāra”.
   3. pants
   EBTA valstis informē ar vēstuli, tai pievienojot šā lēmuma kopiju un jauno 25.B nodaļu.
   4. pants
   Saskaņā ar EEZ līguma 27. protokola d) punktu Eiropas Komisiju informē, nosūtot šā lēmuma kopiju, kam pievienota jaunā 25.B nodaļa.
   5. pants
   Šo lēmumu, ietverot jauno 25.B nodaļu, publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
   6. pants
   Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

      Briselē, 2006. gada 6. aprīlī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā —

            priekšsēdētājs

         Bjørn T. GRYDELAND

            Kolēģijas loceklis

         Kurt JAEGER

      (1)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības iestāde.

      (2)  Turpmāk tekstā – EEZ līgums.

      (3)  Turpmāk tekstā – Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīgums.

      (4)  Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

      (5)  Pamatnostādnes par EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanu un interpretāciju, ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma un izdeva 1994. gada 19. janvārī, publicētas OV L 231, OV EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994. Pamatnostādņu jaunākos grozījumus pieņēma 2006. gada 22. martā. Turpmāk tekstā – Valsts atbalsta pamatnostādnes.

      (6)  OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

      PIELIKUMS

         “25.B   VALSTU REĢIONĀLAIS ATBALSTS 2007.–2013. GADĀ (1)

         25.B.1.   Ievads

                     (1)

                     Balstoties uz EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktu, tādu valsts atbalstu, kas tiek sniegts, lai veicinātu atsevišķu EEZ mazāk attīstītu teritoriju ekonomisko attīstību, var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību. Šā veida valsts atbalsts pazīstams kā valsts reģionālais atbalsts. Valsts reģionālais atbalsts var būt ieguldījumu atbalsts, ko piešķir lieliem uzņēmumiem, vai atsevišķos konkrētos apstākļos – darbības atbalsts, taču abos gadījumos paredzēts konkrētiem reģioniem nolūkā izlīdzināt reģionālās atšķirības. Par reģionālo atbalstu tiek uzskatīts arī palielināta līmeņa atbalsts, kas tiek piešķirts maziem un vidējiem uzņēmumiem mazāk attīstītajos reģionos un kas pārsniedz citās teritorijās pieļauto atbalstu.

                     (2)

                     Risinot problēmas, kas saistītas ar mazāk attīstīto reģionu nelabvēlīgajiem apstākļiem, valstu reģionālais atbalsts veicina gan EEZ valstu, gan visas EEZ ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Šis ģeogrāfiskais faktors reģionālo atbalstu atšķir no citiem horizontālā atbalsta veidiem, piemēram, atbalsta pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem, nodarbinātībai, mācībām vai videi, kam ir citi vispārējas nozīmes mērķi saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punktu, pat ja mazāk attīstītajās teritorijās tiek noteikts lielāks atbalsta īpatsvars, ņemot vērā specifiskās grūtības, ar kurām tās saskaras (2).

                     (3)

                     Valsts reģionālā ieguldījumu atbalsta mērķis ir veicināt vismazāk attīstīto reģionu attīstību, atbalstot ieguldījumus un darba vietu radīšanu. Tas sekmē mazāk attīstītajos reģionos atrodošos uzņēmumu saimnieciskās darbības paplašināšanu un diversifikāciju, un īpaši rosina uzņēmumus izveidot jaunas ražotnes šajos reģionos.

                     (4)

                     Kritēriji, kurus EBTA Uzraudzības iestāde (turpmāk tekstā – “Uzraudzības iestāde”) piemēro, izvērtējot valstu reģionālā atbalsta saderību ar EEZ līgumu atbilstīgi EEZ līguma 61. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktam, ir kodificēti 25. nodaļā Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs (3) (turpmāk tekstā – “Pamatnostādnes”), kuras aptver laika posmu no 2000. līdz 2006. gadam (4). Īpašie noteikumi attiecībā uz atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem ir kodificēti Pamatnostādņu 26.A nodaļā “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi” (5). Tomēr kopš 1998. gada svarīgu politisku un ekonomisku notikumu dēļ, kuru vidū bija EEZ paplašināšanās 2004. gada 1. maijā un gaidāmā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās, vajadzēja veikt vispusīgu pārskatīšanu, lai sagatavotu jaunās pamatnostādnes, kuras tiks piemērotas no 2007. līdz 2013. gadam.

                     (5)

                     Reģionālais atbalsts var būt iedarbīgs tikai tad, ja to izmanto ierobežotā apjomā un samērīgi un ja tas koncentrējas EEZ vismazāk attīstītajos reģionos. Tāpat atbalsta pieļautajai augšējai robežai jāatspoguļo attiecīgo reģionu attīstību ietekmējošo problēmu relatīvais smagums. Turklāt atbalsta radītajiem ieguvumiem no mazāk attīstītā reģiona attīstīšanas ir jābūt lielākiem par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem (6). Atbalsta radīto ieguvumu relatīvais svars var atšķirties atkarībā no piemērotās atrunas; līdz ar to vismazāk attīstītajos reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts, var tikt pieļauta lielāka konkurences kropļošana nekā reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts (7).

                     (6)

                     Atsevišķos, ļoti retos un skaidri definētos gadījumos reģiona strukturālie trūkumi var būt tik izteikti, ka, apvienojot reģionālo ieguldījumu atbalstu ar vispusīgu horizontālā atbalsta shēmu, tas tik un tā nebūtu pietiekami, lai dotu impulsu reģionālās attīstības procesam. Tikai šādos gadījumos reģionālo ieguldījumu atbalstu var papildināt ar reģionālo darbības atbalstu.

                     (7)

                     Arvien vairāk ir faktu, kas liecina, ka jaunu uzņēmumu izveide EEZ saistās ar būtiskiem šķēršļiem, kuri ir īpaši izteikti mazāk attīstītajos reģionos. Tādēļ Uzraudzības iestāde ir nolēmusi ar šīm pamatnostādnēm ieviest jaunu atbalsta instrumentu nolūkā veicināt jaunu mazo uzņēmumu izveidi mazāk attīstītajos reģionos, nosakot diferencētu atbalsta maksimālo intensitāti atkarībā no konkrētā reģiona.

               25.B.2.   Piemērošanas joma

                     (8)

                     Uzraudzības iestāde šīs pamatnostādnes piemēros reģionālajam atbalstam visās ekonomikas nozarēs, kas ietilpst EEZ līguma darbības jomā un Uzraudzības iestādes kompetences jomā. Turklāt uz dažām nozarēm, kuras tajā ietilpst, attiecas arī īpaši noteikumi, kuros ņemta vērā attiecīgo nozaru īpašā situācija un kuri var paredzēt pilnīgas vai daļējas atkāpes no šīm pamatnostādnēm (8).
                     Attiecībā uz tērauda rūpniecību saskaņā ar sen iedibinātu praksi Uzraudzības iestāde uzskata, ka reģionālais atbalsts tērauda rūpniecībai, kā tā definēta I pielikumā, nav saderīgs ar EEZ līguma darbību. Tas pats attiecināms arī uz lielām individuālām dotācijām, ko šajā nozarē piešķir maziem un vidējiem uzņēmumiem Regulas (EK) Nr. 70/2001 (9) 6. panta vai attiecīgās tiesības pārņemošas regulas izpratnē, un kas ar šo pašu regulu nav atbrīvotas no tās prasībām.
                     Tāpat reģionālo ieguldījumu atbalstu tā īpatnību dēļ nevar piešķirt sintētisko šķiedru nozarei, kā tā definēta II pielikumā.

                     (9)

                     Atbalstu var piešķirt tikai grūtībās nonākušiem uzņēmumiem Pamatnostādņu (10) 16. nodaļas izpratnē saskaņā ar minēto nodaļu (11).

                     (10)

                     Vispārīgā gadījumā reģionālais atbalsts būtu jāpiešķir saskaņā ar daudznozaru atbalsta shēmu, kura ir attiecīgās reģionālās attīstības stratēģijas neatņemama sastāvdaļa, ar skaidri noteiktiem mērķiem. Šāda shēma var arī palīdzēt kompetentajām iestādēm noteikt ieguldījumu projektu prioritātes atbilstīgi to lietderībai attiecīgajā reģionā. Ja izņēmuma kārtā ir paredzēts piešķirt īpašu individuālu atbalstu konkrētam uzņēmumam vai atbalstu, kas paredzēts tikai vienai darbības jomai, EBTA valstij ir pienākums pierādīt, ka projekts dos ieguldījumu saskaņotas reģionālās attīstības stratēģijas īstenošanā un ka, ņemot vērā projekta veidu un apmēru, tas neradīs nepieņemamus konkurences kropļojumus. Ja tiek konstatēts, ka saskaņā ar atbalsta shēmu piešķirtais atbalsts pārlieku koncentrējas kādā nozarē, Uzraudzības iestāde šo shēmu var pārskatīt saskaņā ar II daļas 17. pantu Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokolā par Uzraudzības iestādes funkcijām un pilnvarām valsts atbalsta jomā (turpmāk tekstā – “Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokols”) un saskaņā ar minētā protokola II daļas 18. panta 3. punktu var ierosināt atcelt attiecīgo shēmu.

                     (11)

                     EBTA valstīm nav jāpaziņo par valsts reģionālā atbalsta shēmām, kuras atbilst visiem grupveida atbrīvojuma regulu nosacījumiem attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu, kas iekļautas EEZ līgumā ar XV pielikumu.

               25.B.3.   Reģionu noteikšana
         25.B.3.1   Iedzīvotāju īpatsvars, uz kuriem var attiekties reģionālais atbalsts laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam

                     (12)

                     Ievērojot reģionālā atbalsta ārkārtas rakstura principu, Uzraudzības iestāde uzskata, ka to EEZ reģionu iedzīvotāju īpatsvaram, kuri saņem atbalstu, ir jābūt krietni mazākam par to reģionu īpatsvaru, kuri atbalstu nesaņem.

                     (13)

                     Ievērojot plaši paustās bažas par lieliem uzņēmumiem piešķirtā ieguldījumu atbalsta kropļojošo iedarbību, Uzraudzības iestāde – tāpat kā Eiropas Komisija un saskaņā ar principu, ka jānodrošina vienāda EEZ valsts atbalsta noteikumu īstenošana, piemērošana un interpretācija, – uzskata, ka kopējam iedzīvotāju īpatsvaram, uz kuriem attiecas 2007.–2013. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnes, ir jābūt tikai tik lielam, cik vajadzīgs, lai aptvertu vismazāk attīstītos reģionus, kā arī nelielu skaitu reģionu, kuri ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar attiecīgās EBTA valsts vidējo līmeni.

               25.B.3.2.   Atkāpe, kas paredzēta 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā

                     (14)

                     Līguma 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā ir noteikts, ka atbalstu, kas veicina ekonomikas attīstību apgabalos, kur dzīves līmenis ir ārkārtīgi zems vai kur valda liels bezdarbs, var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līguma darbību. Atbilstoši Eiropas Kopienu Tiesas uzskatam “vārdu “ārkārtīgi” un “liels” izmantošana 87. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpē norāda, ka tā attiecas tikai uz apgabaliem, kuros ekonomikas stāvoklis ir ārkārtīgi nelabvēlīgs salīdzinājumā ar visu Kopienu” (12).

                     (15)

                     Uzraudzības iestāde attiecīgi uzskata, ka paredzētie nosacījumi ir ievēroti, ja reģionā, kas ir NUTS
                         (13) II līmeņa ģeogrāfiska vienība, iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju, mērot ar pirktspējas līmeni (PSL), ir mazāks par 75 % no EEZ vidējā rādītāja (14). Tomēr EBTA valstīs pašlaik nav neviena NUTS II līmeņa reģiona, kas pašlaik atbilstu šim nosacījumam (15). Tāpēc neviens EBTA valstu reģions nav piemērots 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzētajai atkāpei.

               25.B.3.3.   Atkāpe, kas paredzēta 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā

                     (16)

                     Eiropas Kopienu Tiesa lietā 248/84 (16) pauda šādu viedokli par šīs atkāpes problēmu spektru un par novērtējuma principiem: “No otras puses, atkāpe, kas paredzēta 87. panta 3. punkta c) apakšpunktā, ir plašāka, jo tā ļauj neizvirzīt dažu apgabalu attīstībai saimnieciskus nosacījumus, kas paredzēti 87. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ar noteikumu, ka šādam atbalstam “nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas būtu pretrunā vispārējām interesēm”. Šis noteikums dod Komisijai tiesības atļaut piešķirt atbalstu, kas veicina saimniecisku izaugsmi kādas dalībvalsts apgabalos, kuri ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar valsts vidējo attīstības līmeni”. Uzraudzības iestāde uzskata, ka minētais princips ir piemērojams saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

                     (17)

                     Tomēr reģionālajam atbalstam, uz ko attiecas 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe, ir jāiekļaujas EBTA valsts skaidri definētā reģionālajā politikā un, to piešķirot, jāievēro ģeogrāfiskās koncentrācijas princips. Tā kā šis atbalsts ir paredzēts reģioniem, kuri ir mazāk nelabvēlīgā stāvoklī par reģioniem, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta a) apakšpunkts, atbalsta ģeogrāfiskajam pārklājumam un piešķirtā atbalsta intensitātei ir jābūt stingri ierobežotai. Tādējādi vispārīgā gadījumā tikai neliela daļa kādas EBTA valsts teritorijas var pretendēt uz minēto atbalstu.

                     (18)

                     Lai valsts iestādēm būtu pietiekama rīcības brīvība, izraugoties atbalstāmos reģionus, tomēr neapdraudot šā veida atbalstam piemērojamās Uzraudzības iestādes pārbaužu sistēmas efektivitāti un vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanu pret visām EBTA valstīm, saskaņā ar minēto atkāpi atbalstāmo reģionu atlases process būtu jāveic divos posmos, pirmkārt, Uzraudzības iestādei attiecībā uz šo atbalstu nosakot katras EBTA valsts maksimāli aptveramo iedzīvotāju īpatsvaru un, otrkārt, izraugoties atbalstāmos reģionus.

               25.B.3.3.1.   Valsts iedzīvotāju īpatsvara noteikšana attiecībā uz tiesībām saņemt reģionālo atbalstu

                     (19)

                     Eiropas Komisija savās attiecīgajās pamatnostādnēs ir definējusi metodiku, ko piemēro, lai noteiktu valsts iedzīvotāju īpatsvaru attiecībā uz tiesībām saņemt reģionālo atbalstu dalībvalstīs. Šajā metodikā ietilpst šādi posmi:

                                 a)

                                 EK dalībvalstīm vispirms tiek automātiski ieskaitīts procents, ko iegūst, piemērojot EK atkāpi atbilstoši 61. panta 3. punkta a) apakšpunktam (17),

                                 b)

                                 EK dalībvalstīm tiek automātiski ieskaitīts procents, kas atbilst to reģionu iedzīvotāju skaitam, kuriem bija tiesības saņemt atbalstu saskaņā ar EK atkāpi saskaņā ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu, bet kuri vairs neatbilst minētā panta nosacījumiem ekonomiskās attīstības dēļ (šādus reģionus dēvē par “ekonomiskās attīstības” reģioniem (18)),

                                 c)

                                 lai varētu turpināt atbalstīt mazapdzīvotus reģionus, attiecīgajām EK dalībvalstīm tiek pieskaitīts arī procents, balstoties uz iedzīvotāju skaitu reģionos ar zemu iedzīvotāju blīvumu, kas definēti kā NUTS III reģioni, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru,

                                 d)

                                 tad saskaita a) līdz c) punktā piešķirtos procentus un to summu atņem no 42 % (19) iedzīvotāju īpatsvara EK-25 dalībvalstīm. Tad atlikumu sadala pa EK dalībvalstīm proporcijās, kurās ņem vērā šo reģionu ekonomisko situāciju (detalizēta formula, kā nosaka aptveramo iedzīvotāju īpatsvara daļu saskaņā ar reģionālo atšķirību līmeni, ir sniegta Komisijas Pamatnostādņu IV pielikumā),

                                 e)

                                 visbeidzot piemēro pielaides, lai nodrošinātu, ka nevienā EK dalībvalstī aptverto iedzīvotāju skaits nesamazinās vairāk par 50 % salīdzinājumā ar 1998. gada pamatnostādnēm.

                     (20)

                     EBTA valstīm ir jāņem vērā noteikta specifika, nosakot aptverto iedzīvotāju skaitu:

                                 a)

                                 tā kā IKP uz vienu iedzīvotāju EBTA valstīs ir samērā augsts, neviens reģions neatbilst kritērijiem, lai uz to attiecinātu 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzēto atkāpi (20);

                                 b)

                                 daudzos EBTA valstu reģionos ir zems iedzīvotāju blīvums;

                                 c)

                                 visbeidzot, neviens reģions, kurā nav zems iedzīvotāju blīvums, neatbilst Komisijas Pamatnostādņu IV pielikumā noteiktajai reģionālo atšķirību metodei.

                     (21)

                     Ņemot vērā šādu specifiku, Uzraudzības iestāde noteiks valsts iedzīvotāju īpatsvaru, balstoties uz reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.
                     Norvēģijā ir deviņi NUTS III reģioni ar zemu iedzīvotāju blīvumu, un tajos dzīvo pavisam 29,08 % no Norvēģijas iedzīvotājiem. Tāpēc valsts iedzīvotāju īpatsvara maksimālā robeža Norvēģijai ir 29,08 %.
                     Islande saskaņā ar NUTS klasifikācijas sistēmu ir NUTS III reģions (būdama arī NUTS I un NUTS II reģions). Islandes iedzīvotāju blīvums ir mazāks nekā 12,5 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru (21). Kā minēts iepriekš (16. un 17. punktā), 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā paredzētā atkāpe piešķir Uzraudzības iestādei pilnvaras atļaut atbalstu, kura mērķis ir nostiprināt attīstību kādas EBTA valsts reģionos, kas ir mazāk attīstīti salīdzinājumā ar valsts vidējo rādītāju. Turklāt parasti vajadzētu būt tā, ka tikai neliela daļa kādas valsts teritorijas var pretendēt uz minēto atbalstu. Ņemot vērā iepriekš minēto un Islandes iedzīvotāju struktūras īpašo modeli, Uzraudzības iestāde noteiks Islandes iedzīvotāju īpatsvaru kā NUTS IV reģionam ar zemu iedzīvotāju blīvumu (22). 31,6 % Islandes iedzīvotāju dzīvo reģionos, kuros iedzīvotāju blīvums ir zemāks nekā 12,5 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru. Tādējādi valsts iedzīvotāju īpatsvars Islandei ir 31,6 %.
                     Lihtenšteinā nav reģionu ar zemu iedzīvotāju blīvumu, un tāpēc nav arī reģionu, kas būtu piemēroti šā kritērija dēļ.

               25.B.3.3.2.   Atbalstāmo reģionu atlase

                     (22)

                     Atbilstības kritērijiem reģionu atlasei, ko veic EBTA valstis, ir jābūt pietiekami elastīgiem, lai tie aptvertu daudzveidīgās situācijās, kurās potenciāli var tikt attaisnots valsts reģionālais atbalsts, tomēr šiem kritērijiem vienlaikus jābūt pārskatāmiem un jānodrošina pietiekama garantija, ka reģionālā atbalsta piešķiršanas rezultātā konkurence un tirdzniecība netiks kropļota tādā mērā, ka tas būtu pretēji vispārējām interesēm. Tāpēc Uzraudzības iestāde uzskata, ka attiecīgās EBTA valstis reģionālā ieguldījumu atbalsta piešķiršanai saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpi var izraudzīties šādus reģionus (23):

                                 a)

                                 mazapdzīvotus reģionus: šādas teritorijas ir galvenokārt NUTS II ģeogrāfiskie reģioni, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 8 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, vai NUTS III ģeogrāfiskie reģioni (attiecībā uz Norvēģiju) un NUTS IV ģeogrāfiskie reģioni (attiecībā uz Islandi) (24), kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru (25). Tomēr šo teritoriju izvēlē ir atļautas pielaides atbilstoši šādiem ierobežojumiem:

                                             —

                                             pielaides teritoriju izvēlē nedrīkst novest pie aptverto iedzīvotāju skaita palielināšanas,

                                             —

                                                NUTS III reģionu daļās, kas pretendē uz pielaidēm, apdzīvotības blīvumam ir jābūt mazākam par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru,

                                             —

                                             tām jārobežojas ar NUTS III reģioniem, kas atbilst zema iedzīvotāju blīvuma kritērijam;

                                 b)

                                 reģionus, ko veido blakusesošas zonas, kuros iedzīvotāju skaits ir vismaz 100 000 un kuri atrodas NUTS II vai NUTS III reģionā, kura IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par EEZ vidējo rādītāju vai kurā bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati);

                                 c)

                                    NUTS III reģionus, kuros iedzīvotāju skaits ir mazāks par 100 000 un kuros vai nu IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par EEZ vidējo rādītāju vai bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati);

                                 d)

                                 salas vai citus reģionus, kuriem raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija (26) un kuros vai nu IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par EEZ vidējo rādītāju vai bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja (abus rādītājus aprēķina, balstoties uz vidējo rādītāju par trīs iepriekšējiem gadiem, par kuriem Statistikas birojam ir pieejami dati);

                                 e)

                                 salas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5 000, un citas kopienas, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks par 5 000 un kurām raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija;

                                 f)

                                    NUTS III reģioni vai to daļas, kuriem ir kopīga sauszemes robeža vai mazāk nekā 30 kilometru gara jūras robeža ar valsti, kas nav Eiropas Ekonomikas Zonas dalībvalsts vai EBTA dalībvalsts;

                                 g)

                                 pienācīgi pamatotos gadījumos EBTA valstis var izraudzīties arī citus reģionus, ko veido blakusesošas zonas, kuros iedzīvotāju skaits ir vismaz 50 000 un kuros notiek būtiskas strukturālas pārmaiņas vai kuri salīdzinājumā ar citiem līdzīgiem reģioniem piedzīvo smagu relatīvo lejupslīdi. EBTA valstīm, kuras vēlēsies izmantot šo iespēju, būs jāpierāda, ka reģionālā atbalsta piešķiršana attiecīgajā reģionā ir attaisnojama, pierādījumiem izmantojot vispāratzītus ekonomikas rādītājus un veicot salīdzinājumu ar situāciju EEZ līmenī.

                     (23)

                     Bez tam, lai EBTA valstīm būtu pietiekami lielas manevrēšanas iespējas, nosakot atbalstu īpaša, vietēja rakstura reģionālu atšķirību mazināšanai teritorijās, kas mazākas par NUTS III iedalījumu, EBTA valstis var papildus izraudzīties mazākas teritorijas, kuras neatbilst iepriekš aprakstītajiem nosacījumiem, ja vien to iedzīvotāju skaits ir vismaz 20 000 (27). IEBTA valstīm, kuras vēlēsies izmantot šo iespēju, būs pienākums pierādīt, ka ierosinātajās teritorijās ir akūtāka ekonomikas attīstības nepieciešamība nekā citās attiecīgā reģiona teritorijās, pierādījumiem izmantojot tādus vispāratzītus ekonomikas rādītājus kā IKP uz vienu iedzīvotāju, nodarbinātības vai bezdarba līmeni, vietējās produktivitātes vai kvalifikācijas rādītājus. Šajās teritorijās Uzraudzības iestāde apstiprinās reģionālā atbalsta pasākumus maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kā arī tiks piemērots attiecīgais MVU papildu atbalsts. Tomēr, ņemot vērā konkurences kropļošanas iespēju domino efekta rezultātā attiecībā uz tuvējiem, pārticīgākiem reģioniem, Uzraudzības iestāde šajās teritorijās neapstiprinās ieguldījumu atbalstu lieliem uzņēmumiem vai ieguldījumu atbalstu gadījumā, ja attaisnotie izdevumi pārsniedz EUR 25 miljonus.

                     (24)

                     Katrai EBTA valstij atļautā kopējā iedzīvotāju aptvēruma ievērošana tiks pārbaudīta, balstoties uz attiecīgo reģionu faktisko iedzīvotāju skaitu atbilstīgi jaunākajiem pieejamiem oficiālajiem statistikas datiem.

               25.B.4.   Reģionālais ieguldījumu atbalsts
         25.B.4.1.   Atbalsta veidi un maksimālais apjoms
         25.B.4.1.1.   Atbalsta veidi

                     (25)

                     Reģionālais ieguldījumu atbalsts ir atbalsts, kas tiek piešķirts sākotnējo ieguldījumu projektam.

                     (26)

                     Sākotnējs ieguldījums nozīmē ieguldījumus materiālos un nemateriālos aktīvos, kas veikti, lai:

                                 —

                                 izveidotu jaunu ražotni,

                                 —

                                 paplašinātu esošu ražotni,

                                 —

                                 dažādotu ražotnes produkciju ar jauniem papildu produktiem,

                                 —

                                 būtiski mainītu esošās ražotnes kopējo ražošanas procesu.

                           “Materiāli aktīvi” ir aktīvi, kas saistīti ar zemi, ēkām un iekārtām. Uzņēmuma iegādes gadījumā var segt tikai izmaksas aktīvu pirkšanai no trešām personām, ar nosacījumu, ka darījums ir veikts saskaņā ar tirgus nosacījumiem.
                     “Nemateriāli aktīvi” ir aktīvi tehnoloģijas nodošanai, iegādājoties patenttiesības, licences, zinātību vai nepatentētas tehnoloģiskas zināšanas.
                     Tādējādi atjaunošanai paredzēti ieguldījumi, kuri neatbilst nevienam no šiem kritērijiem, neietilpst šajā jēdzienā (28).

                     (27)

                     Par sākotnēju ieguldījumu var uzskatīt arī tieši ar ražotni saistītu aktīvu iegādi, ja attiecīgā ražotne ir slēgta vai tiktu slēgta, ja tā netiktu nopirkta, un to ir iegādājies neatkarīgs investors (29).

                     (28)

                     Reģionālo ieguldījumu atbalstu aprēķina vai nu atbilstoši sākotnējā ieguldījuma projekta materiālajām un nemateriālajām izmaksām vai ieguldījuma projekta rezultātā tieši radīto darba vietu algas (paredzamajām) izmaksām (30).

                     (29)

                     Atbalsta veidi var būt dažādi. Piemēram, tās var būt dotācijas, aizdevumi ar zemām procentu likmēm, procentu atlaides, valsts garantijas, akciju iegāde vai cita veida kapitāla nodrošinājums ar izdevīgiem nosacījumiem, atbrīvojumi no nodokļiem, sociālās apdrošināšanas iemaksām vai citiem obligātiem maksājumiem vai to samazinājums, zemes, preču vai pakalpojumu piedāvāšana par izdevīgām cenām.

                     (30)

                     Ir svarīgi nodrošināt to, lai reģionālais atbalsts patiešām stimulētu tādu ieguldījumu veikšanu atbalstāmajās teritorijās, kuri pretējā gadījumā nebūtu veikti. Tādēļ atbalstu saskaņā ar atbalsta shēmām var piešķirt tikai tad, ja pretendents ir iesniedzis atbalsta pieteikumu un par atbalsta shēmas administrēšanu atbildīgā iestāde ir rakstiski apliecinājusi (31), ka projekta detalizētas pārbaudes rezultātā konstatēts, ka tas principā atbilst atbalsta shēmā noteiktajiem atbilstīguma nosacījumiem, pirms tiek sākts darbs pie projekta (32). Visās atbalsta shēmās ir jāiekļauj nepārprotama norāde uz abiem nosacījumiem (33). Īpaša atbalsta gadījumā kompetentajai iestādei ir jānosūta priekšlīgums, kurā paredzētais pasākums vispirms ir jāapstiprina Uzraudzības iestādei, lai saskaņā ar to piešķirtu atbalstu, pirms sākt darbu pie projekta. Ja darbs tiek sākts, pirms ir izpildīti šajā punktā minētie nosacījumi, viss projekts zaudē tiesības uz atbalstu.

                     (31)

                     Lai nodrošinātu, ka ieguldījumi ir dzīvotspējīgi un pamatoti un ka ir ievērota piemērojamā atbalsta maksimālā robeža, gadījumos, kad atbalsta summu aprēķina, balstoties uz materiālo un nemateriālo ieguldījumu izmaksām vai balstoties uz 27. punktā minētajām iegādes izmaksām, atbalsta saņēmējam vismaz 25 % apmērā no attaisnotajām izmaksām ir jānodrošina tāds finansiāls ieguldījums no saviem līdzekļiem vai ārējs finansējums, par kuru nav saņemts nekāds publisks atbalsts (34).

                     (32)

                     Turklāt, lai nodrošinātu, ka ieguldījums veicina reālu un ilgtspējīgu reģiona attīstību, attiecībā uz atbalstu ir jāizvirza nosacījums – tā ievērošanu panākot ar atbalstam piekārtotiem nosacījumiem vai tā maksāšanas metodi –, ka attiecīgais ieguldījums paliek attiecīgajā reģionā vismaz piecus gadus kopš tā veikšanas (35). Turklāt, ja atbalsts ir aprēķināts, balstoties uz algu izmaksām, attiecīgajiem darbiniekiem jābūt pieņemtiem darbā trīs gadu laikā kopš darbu beigšanas. Katrai ieguldījumu rezultātā radītajai darba vietai jāpaliek attiecīgajā reģionā piecus gadus kopš datuma, kad šajā darba vietā pirmo reizi tika pieņemts darbinieks. MVU gadījumā EBTA valstis var samazināt šo ieguldījumu vai radīto darba vietu saglabāšanas piecu gadu periodu līdz mazākais trīs gadiem.

                     (33)

                     Ar atbalsta līmeni saprot atbalsta intensitāti attiecībā pret atsauces izmaksām. Jebkura atbalsta intensitāte ir jāaprēķina, izmantojot bruto dotācijas ekvivalentu (BDE) (36). Atbalsta intensitāte pēc bruto dotācijas ekvivalenta ir atbalsta diskontētā vērtība, kas izteikta procentuāli no attaisnoto izmaksu diskontētās vērtības. Attiecībā uz atbalstu, par ko Uzraudzības iestādei paziņo atsevišķi, bruto dotācijas ekvivalentu aprēķina paziņošanas brīdī. Pārējos gadījumos ieguldījumu attaisnoto izmaksu vērtību diskontē atbalsta piešķiršanas brīdī. Atbalstu, kuru izmaksā vairākās daļās, diskontē attiecīgi tā paziņošanas vai piešķiršanas brīdī. Procentu likme, ko izmanto diskontēšanai un lai aprēķinātu atbalsta apjomu aizdevumam ar atvieglotiem nosacījumiem, ir atsauces likme, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas laikā. Ja atbalsts tiek piešķirts kā atbrīvojums no nākotnē maksājamiem nodokļiem vai to samazinājums, atbalsta maksājumu daļu diskontēšanu veic, balstoties uz piemērojamām atsauces likmēm attiecīgajos laikos, kad nodokļu atvieglojumi stājas spēkā.

               25.B.4.1.2.   Atbalsta griesti (atbalsta intensitātes maksimums) attiecībā uz atbalstu lieliem uzņēmumiem

                     (34)

                     Atbalsta intensitāti precizē, ņemot vērā to reģionālo sarežģījumu veidu un intensitāti, kuru novēršanai tas paredzēts. Tas nozīmē, ka pēc definīcijas pieļaujamā atbalsta intensitāte ir mazāka reģionos, kuriem var piemērot 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpi, nekā tajos, kuriem var piemērot 61. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

                     (35)

                     Paplašinoties EEZ, ir palielinājušās pārticības līmeņa atšķirības EEZ teritorijā, un tāpēc nepieciešams sīkāk noteikt attiecīgo reģionu kategorijas. Lai panāktu atbilstību Eiropas Kopienā pieņemtajai pieejai, Uzraudzības iestāde nolēma izmantot to pašu metodiku.

                     (36)

                     Reģionos, kas minēti 61. panta 3. punkta c) apakšpunktā, reģionālā atbalsta maksimālais līmenis nevar pārsniegt 15 % no BDE. Tas tiek samazināts līdz 10 % no BDE attiecībā uz reģioniem, kuros gan IKP uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 100 % no EEZ vidējā, gan bezdarba līmenis ir mazāks par EEZ vidējo, mērot NUTS III līmenī (balstoties uz iepriekšējo trīs gadu vidējiem pēc Statistikas biroja datiem) (37).

                     (37)

                     Tomēr reģioni ar mazu apdzīvotības blīvumu (atbilst NUTS III līmenim vai mazāki) un NUTS III reģioni vai to teritorijas daļas, kuriem ir kopīga sauszemes robeža ar valsti, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas vai EBTA dalībvalsts, vienmēr var pretendēt uz atbalsta intensitāti 15 % BDE apmērā.

               25.B.4.1.3.   Papildu atbalsts maziem uz vidējiem uzņēmumiem

                     (38)

                     Attiecībā uz atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (38) 25.B.4.1.2. iedaļā minēto maksimālo intensitāti var palielināt par 20 % no BDE, ja atbalsts tiek piešķirts maziem uzņēmumiem, un par 10 % no BDE, ja atbalsts tiek piešķirts vidējiem uzņēmumiem (39).

               25.B.4.2.   Attaisnotie izdevumi
         25.B.4.2.1.   Atbalsts, ko aprēķina, balstoties uz ieguldījumu izmaksām

                     (39)

                     No sākotnēju ieguldījumu atbalsta var segt izdevumus par zemi, ēkām un iekārtām (40).

                     (40)

                     MVU gadījumā var segt arī ar ieguldījumiem saistītās priekšizpētes un konsultāciju izmaksas, ievērojot atbalsta intensitāti līdz 50 % no faktiskajām izmaksām.

                     (41)

                     Ja notiek 27. punktā minētā veida pirkuma darījums, var segt tikai izmaksas aktīvu pirkšanai (41) no trešām personām (42). Darījumam jābūt veiktam saskaņā ar tirgus nosacījumiem.

                     (42)

                     Aktīvu nomas izmaksas, izņemot zemi un ēkas, var segt tikai tad, ja tā ir finanšu izpirkumnoma (līzings) un tās līgumā ir noteikts pienākums pēc nomas termiņa beigām aktīvus izpirkt. Nomājot zemi un ēkas, lielu uzņēmumu gadījumā nomas darbības laikam ir jābūt vismaz pieciem gadiem pēc tam, kad noslēdzies ieguldījumu projekts, bet MVU gadījumā – 3 gadiem.

                     (43)

                     Iegādājamiem aktīviem ir jābūt jauniem, izņemot attiecībā uz MVU un uzņēmuma pārņemšanas gadījumā. Pārņemšanas gadījumā ir jāatņem to aktīvu vērtība, par kuru iegādi pirms pirkuma veikšanas jau ir ticis saņemts atbalsts.

                     (44)

                     Attiecībā uz MVU jebkurā gadījumā var pilnībā segt ieguldījumu izmaksas nemateriālos aktīvos tehnoloģijas nodošanai, iegādājoties patenttiesības, licences, zinātību vai nepatentētas tehnoloģiskas zināšanas. Attiecībā uz lieliem uzņēmumiem minētās izmaksas ir atbalstāmas tikai līdz 50 % apmērā no projekta kopējiem attaisnotajiem ieguldījuma izdevumiem.

                     (45)

                     Uz attaisnotajiem nemateriālajiem aktīviem jebkurā gadījumā attiecina nosacījumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka tie saglabā saistību ar saņēmēju reģionu, kam ir tiesības uz reģionālo atbalstu, un līdz ar to tos nevar novirzīt uz citiem reģioniem, jo īpaši tiem reģioniem, kam nav tiesību uz reģionālo atbalstu. Šajā nolūkā atļautajiem nemateriālajiem aktīviem cita starpā ir jāatbilst šādiem nosacījumiem:

                                 —

                                 tie ir jāizmanto vienīgi ražotnē, kas saņem reģionālo atbalstu,

                                 —

                                 tie ir jāuzskata par amortizējamiem aktīviem,

                                 —

                                 tie ir jāiegādājas no trešām personām saskaņā ar tirgus nosacījumiem,

                                 —

                                 tie ir jāiekļauj uzņēmuma aktīvos un vismaz piecus gadus (MVU gadījumā vismaz 3 gadus) jāsaglabā ražotnē, kas saņem reģionālo atbalstu.

               25.B.4.2.2.   Atbalsts, ko aprēķina, balstoties uz algu izmaksām

                     (46)

                     Kā norādīts 25.B.4.1.1. iedaļā, reģionālo atbalstu var aprēķināt arī, balstoties uz paredzamajām algu izmaksām (43), kas saistītas ar darba vietu radīšanu sākotnēja ieguldījumu projekta rezultātā.

                     (47)

                        Darba vietu izveide ir konkrētā ražotnē tieši nodarbināto darbinieku skaita (44)
                        neto pieaugums salīdzinājumā ar vidējo rādītāju iepriekšējo 12 mēnešu laikā. Visas minētajā 12 mēnešu laika posmā zaudētās darba vietas ir jāatņem no tajā pašā laika posmā izveidoto darba vietu faktiskā skaita (45).

                     (48)

                     Atbalsta līmenis nevar pārsniegt noteiktu darbā pieņemtās personas algu izmaksu procentuālo attiecību, ko aprēķina par divu gadu laika posmu. Šī procentuālā attiecība atbilst tai ieguldījumu atbalsta intensitātei, kas atļauta konkrētajā teritorijā.

               25.B.4.3.   Atbalsts lieliem ieguldījumu projektiem

                     (49)

                     Šo pamatnostādņu izpratnē “liels ieguldījumu projekts” ir “sākotnējs ieguldījums”, kā tas definēts šajās pamatnostādnēs, kura attaisnoto izdevumu summa pārsniedz EUR 50 miljonus (46). Lai novērstu iespēju, ka lielu ieguldījumu projektu mākslīgi sadala apakšprojektos nolūkā izvairīties no šo pamatnostādņu noteikumu piemērošanas, lielu ieguldījumu projektu uzskata par vienu vienotu ieguldījumu projektu, ja viena vai vairāku uzņēmumu veiktie sākotnējie ieguldījumi trīs gadu laikā ir tādi ieguldījumi pamatkapitālā, kas veido ekonomiski nedalāmu kopumu (47).

                     (50)

                     Lai aprēķinātu, vai liela ieguldījumu projekta attaisnotie izdevumi pārsniedz šajās pamatnostādnēs noteiktās robežas, par pamatu attaisnotajiem izdevumiem ņem vai nu tradicionālās ieguldījumu izmaksas vai algu izmaksas, izvēloties lielākās no tām.

                     (51)

                     Divos “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipos” pēc kārtas, 1998. gadā (48) un 2004. gadā (49), Uzraudzības iestāde samazināja lielu ieguldījumu projektu maksimālo atbalsta intensitāti, lai ierobežotu konkurences kropļošanu. Vienkāršošanas un pārskatāmības nolūkā Uzraudzības iestāde ir nolēmusi 2007.–2013. gada reģionālā atbalsta pamatnostādnēs iestrādāt 2004. gada daudznozaru pamatprincipus.

                     (52)

                     Tādējādi 2004. gada daudznozaru pamatprincipi vairs netiks piemēroti atbalstam, kas piešķirts vai paziņots (50) pēc 2006. gada 31. decembra, un tiks aizstāti ar šīm pamatnostādnēm (51).

               25.B.4.3.1.   Lielāka pārskatāmība un uzraudzība attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem

                     (53)

                     EBTA valstīm ir pienākums Uzraudzības iestādei atsevišķi paziņot par esošu atbalsta shēmu ietvaros plānotu atbalsta piešķiršanu ieguldījumu projektiem, ja no visiem avotiem piedāvātā atbalsta summa pārsniedz atbalsta maksimāli pieļaujamo summu, kādu par ieguldījumiem, kuru attaisnotie izdevumi ir EUR 100 miljoni, var saņemt saskaņā ar 56. punktā noteikto intensitāti un nosacījumiem (52).
                     Tabulā ir apkopti dažādos reģionos visbiežāk sastopamajiem atbalsta intensitātes rādītājiem atbilstošie robežlielumi, pie kuriem par atbalstu ir jāziņo.

                                 (EUR)

                                 Atbalsta intensitāte

                                 10 %

                                 15 %

                                 20 %

                                 30 %

                                 40 %

                                 50 %

                                 Paziņošanas robežlielums

                                 7,5 milj.

                                 11,25 milj.

                                 15,0 milj.

                                 22,5 milj.

                                 30,0 milj.

                                 37,5 milj.

                     (54)

                     Esošu atbalsta shēmu ietvaros piešķirot reģionālo atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem, par kuriem nav jāpaziņo, EBTA valstīm 20 darba dienu laikā no dienas, kad kompetentā iestāde piešķīrusi atbalstu, Uzraudzības iestādei jāiesniedz III pielikumā pievienotajā veidlapā prasītā informācija. Uzraudzības iestāde šīs informācijas kopsavilkumu dara zināmu sabiedrībai, to ievietojot savā tīmekļa vietnē (www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid).

                     (55)

                     EBTA valstīm ir jāveic detalizēta uzskaite par atbalsta piešķiršanu ikvienam lielam ieguldījumu projektam. Šajos reģistros ir jāiekļauj visa informācija, kas vajadzīga, lai pārliecinātos, ka ir ievērota maksimāli pieļaujamā atbalsta intensitāte, un tie ir jāuzglabā 10 gadus no dienas, kad atbalsts piešķirts.

               25.B.4.3.2.   Lielu ieguldījumu projektu novērtējuma noteikumi

                     (56)

                     Reģionālajam ieguldījumu atbalstam attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem piemēro koriģētas reģionālā atbalsta maksimālās robežas (53), balstoties uz šo skalu:

                                 Attaisnotie izdevumi

                                 Atbalsta koriģētā maksimālā robeža

                                 Līdz EUR 50 miljoniem

                                 100 % no reģiona maksimālās robežas

                                 Daļa, kas ir robežās no EUR 50 miljoniem līdz EUR 100 miljoniem

                                 50 % no reģiona maksimālās robežas

                                 Daļa, kura ir virs EUR 100 miljoniem

                                 34 % no reģiona maksimālās robežas

                           Tādējādi pieļaujamo atbalsta summu lieliem ieguldījumu projektiem aprēķina saskaņā ar šādu formulu: atbalsta maksimālā summa = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C); kur attiecīgi R ir reģiona nekoriģētā maksimālā robeža, B ir attaisnotie izdevumi no EUR 50 miljoniem līdz EUR 100 miljoniem un C ir attaisnotie izdevumi virs EUR 100 miljoniem. Šo aprēķinu veic, balstoties uz oficiālajiem maiņas kursiem atbalsta piešķiršanas dienā vai, ja par atbalstu jāpaziņo atsevišķi, paziņošanas dienā.

                     (57)

                     Ja kopējā atbalsta summa no visiem avotiem pārsniedz 75 % no maksimālās atbalsta summas, kādu var saņemt par ieguldījumu, kura attaisnotie izdevumi ir EUR 100 miljoni, piemērojot parasto atbalsta maksimālo intensitāti, kāda saskaņā ar apstiprināto reģionālā atbalsta plānu ir spēkā attiecībā uz lieliem uzņēmumiem atbalsta piešķiršanas plānotajā dienā, un ja

                                 a)

                                 atbalsta potenciālajam saņēmējam pirms ieguldījuma veikšanas ir vairāk nekā 25 % no attiecīgā(-o) produkta(-u) noieta attiecīgajā(-os) tirgū(-os) vai pēc ieguldījuma veikšanas būtu vairāk nekā 25 % no noieta; vai

                                 b)

                                 projekta radītā ražošanas jauda ir lielāka par 5 % no tirgus apjoma, kas aprēķināts, izmantojot acīmredzamā patēriņa datus (54) par attiecīgo produktu, ja vien tā acīmredzamā patēriņa gada pieauguma rādītājs iepriekšējos piecos gados nav bijis lielāks par Eiropas Ekonomikas zonas IKP gada pieauguma vidējo rādītāju,

                           Uzraudzības iestāde reģionālo ieguldījumu atbalstu apstiprinās tikai pēc detalizētas pārbaudes, uzsākot procedūru, kas paredzēta Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktā, lai pārliecinātos, vai atbalsts ir nepieciešams ieguldījuma stimulēšanai un vai ieguvumi no atbalsta pasākuma ir lielāki par attiecīgajiem konkurences kropļojumiem un ietekmi uz tirdzniecību starp līgumslēdzējām pusēm (55).

                     (58)

                     Vispārīgā gadījumā attiecīgais produkts ir ieguldījumu projektā paredzētais produkts (56). Ja projekts attiecas uz starpproduktu un liela daļa no saražotā apjoma netiek pārdota tirgū, attiecīgais produkts var būt turpmākā ražošanas procesa produkts. Attiecīgā produkta tirgus jēdziens aptver attiecīgo produktu un tā aizstājējus, kurus par tādiem uzskata vai nu patērētājs (ņemot vērā produkta iezīmes, cenu un paredzēto pielietojumu) vai ražotājs (ņemot vērā ražošanas iekārtu elastību).

                     (59)

                     Pierādījumi par to, ka uz atbalstu neattiecas 57. punkta a) un b) apakšpunktā minētās situācijas, ir jānodrošina EBTA valstij (57). Noietu un acīmredzamo patēriņu a) un b) apakšpunkta piemērošanas nolūkā definē saskaņā ar attiecīgo līmeni Prodcom klasifikācijā (58), parasti EEZ, vai, ja šādi dati nav pieejami vai izmantojami, balstoties uz jebkādiem citiem vispārpieņemtiem tirgus segmentiem, par kuriem ir pieejami statistikas dati.

               25.B.4.4.   Noteikumi par atbalsta apvienošanu

                     (60)

                     Atbalsta intensitātes maksimālās robežas, kas noteiktas 25.B.4.1. un 25.B.4.3. iedaļā, piemēro atbalsta kopsummai:

                                 —

                                 ja atbalstu paralēli piešķir no dažādām reģionālā atbalsta shēmām vai kopā ar īpašu atbalstu,

                                 —

                                 neatkarīgi no tā, vai palīdzību piešķir no vietējiem, reģionāliem vai EEZ avotiem.

                     (61)

                     Ja atbalstu, kas aprēķināts, balstoties uz materiālām un nemateriālām ieguldījumu izmaksām, apvieno ar atbalstu, kas aprēķināts, balstoties uz algu izmaksām, ir jāievēro attiecīgajam reģionam noteiktā intensitātes maksimālā robeža (59).

                     (62)

                     Ja reģionālā atbalsta attaisnotie izdevumi pilnīgi vai daļēji ir attaisnoti arī attiecībā uz cita veida atbalstu, to kopējai daļai piemēro labvēlīgāko maksimālo robežu saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem.

                     (63)

                     Ja EBTA valsts nosaka, ka valsts atbalstu, ko piešķir saskaņā ar vienu shēmu, var apvienot ar atbalstu, ko piešķir saskaņā ar citām shēmām, attiecībā uz katru shēmu ir jānorāda metode, ar kuru tiks nodrošināta atbilstība minētajiem nosacījumiem.

                     (64)

                     Reģionālo ieguldījumu atbalstu attiecībā uz tiem pašiem attaisnotajiem izdevumiem nedrīkst apvienot ar de minimis atbalstu, cenšoties apiet šajās pamatnostādnēs noteikto maksimālo atbalsta intensitāti.

               25.B.5.   Darbības atbalsts (60)

                     (65)

                     Reģionālais atbalsts, kura mērķis ir samazināt kāda uzņēmuma kārtējos izdevumus (darbības atbalsts), parasti ir aizliegts. Izņēmuma kārtā šādu atbalstu tomēr var piešķirt reģioniem, kam ir tiesības uz atbalstu saskaņā ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi, ar nosacījumu, ka i) to pamato šā atbalsta devums reģiona attīstībai un veids un ii) tā daudzums ir proporcionāls trūkumiem, ko ar šo atbalstu paredzēts mazināt (61). EBTA valstu ziņā ir pierādīt, ka trūkumi pastāv, kā arī novērtēt to nozīmi. Papildus tam, var tikt atļauti konkrēti darbības atbalsta veidi par labu mazapdzīvotiem reģioniem un vismazāk apdzīvotajiem reģioniem.

                     (66)

                     Darbības atbalsts principā būtu jāpiešķir tikai attiecībā uz iepriekš noteiktu attaisnoto izdevumu vai izmaksu (62) kopumu, un no tā sedz noteiktu, ierobežotu šo izmaksu daļu.

                     (67)

                     Ņemot vērā finanšu darījumu un grupu iekšējo darījumu specifiku, kā tie definēti Eiropas NACE klasifikācijas J iedaļā (65., 66. un 67. kods) un grupu iekšējos darījumus, kas iekļauti K iedaļā (74. kods), darbības atbalstam šajā nozarē ir pavisam niecīgas izredzes veicināt reģionālo attīstību, turpretim pastāv ļoti liels risks, ka tas kropļotu konkurenci, kā konstatēts Pamatnostādņu (63) 17.B. nodaļā. Tādēļ Uzraudzības iestāde atbilstīgi šīm pamatnostādnēm neapstiprinās darbības atbalstu finanšu pakalpojumu nozarē vai grupu iekšējiem darījumiem, ja vien šo atbalstu nepiešķir saskaņā ar vispārējām shēmām, kuras attiecas uz visām nozarēm un kuru mērķis ir kompensēt transporta vai darbaspēka papildu izmaksas. Tāpat tiek izslēgts darbības atbalsts, kas paredzēts eksporta veicināšanai.

                     (68)

                     Tā kā darbības atbalsta mērķis ir novērst reģionālās attīstības kavēkļus un vājās vietas, tam noteikti jābūt pagaidu rakstura un tas laika gaitā jāsamazina, atbalstu pārtraucot, kad attiecīgie reģioni faktiski sasniedz pārticīgāko EEZ teritoriju (64) līmeni, izņemot 69. un 70. punkta gadījumus.

                     (69)

                     Atkāpjoties no iepriekšējā punktā noteiktā, tādu darbības atbalstu, kas netiek pakāpeniski samazināts un kura termiņš nav ierobežots, var atļaut tikai vismazāk apdzīvotajos reģionos, ciktāl tas paredzēts šo reģionu turpmākās apdzīvotības sarukšanas novēršanai vai mazināšanai (65). Vismazāk apdzīvotie reģioni ir NUTS II līmeņa reģioni Norvēģijā un NUTS IV līmeņa reģioni Islandē (66), kur iedzīvotāju blīvums ir 8 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru vai mazāk un kas atrodas blakus un robežojas ar mazākām teritorijām, kuras atbilst tam pašam iedzīvotāju blīvuma kritērijam.

                     (70)

                     Papildus tam, mazapdzīvotajos reģionos var atļaut piešķirt atbalstu, kas netiek pakāpeniski samazināts un kura termiņš nav ierobežots, nolūkā daļēji kompensēt papildu transporta izmaksas, ievērojot šādus nosacījumus:

                                 —

                                 atbalsta nolūks var būt tikai transporta papildu izmaksu kompensēšana, ņemot vērā citas shēmas transporta atbalstam. Lai gan atbalsta apjomu var aprēķināt, izmantojot reprezentatīvu bāzi, jāizvairās no sistemātiskas pārmērīgas kompensācijas piešķiršanas,

                                 —

                                 atbalstu var piešķirt tikai par mazapdzīvotajos reģionos ražotu preču pārvadājumu papildu izmaksām attiecīgās valsts teritorijā. Nedrīkst pieļaut, ka tas pārtop par eksporta atbalstu. Atbalstu nevar piešķirt tādu uzņēmumu produktu pārvadājumiem vai pārvadīšanai, kuriem nav alternatīvas atrašanās vietas (ieguves rūpniecības produkti, hidroelektrostacijas utt.),

                                 —

                                 atbalsta skaitliskajai izteiksmei jābūt iepriekš objektīvi nosakāmai, balstoties uz koeficientu “atbalsta summa uz tonnu/kilometru”, un katru gadu ir jāsagatavo ziņojums, kurā cita starpā ir parādīta šā (šo) koeficienta(-u) izmantošana,

                                 —

                                 papildizmaksu tāme ir jāsastāda, pamatojoties uz visekonomiskāko transporta veidu un īsāko maršrutu no ražošanas vai pārstrādes vietas uz noieta tirgu, izmantojot šo transporta veidu; jāņem vērā arī vides ārējās izmaksas.

                     (71)

                     Jebkurā gadījumā regulāri jānovērtē darbības atbalsta nepieciešamība un līmenis, lai nodrošinātu tā ilgtermiņa lietderību attiecīgajam reģionam. Tādēļ Uzraudzības iestāde darbības atbalsta shēmas apstiprinās tikai uz šo pamatnostādņu darbības laiku.

                     (72)

                     Lai novērtētu darbības atbalsta shēmu ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci, EBTA valstīm ik gadu būs jāiesniedz vienots ziņojums par katru NUTS II (67) reģionu, kuram piešķirts darbības atbalsts, tajā sniedzot kopējo izdevumu vai nesaņemto ieņēmumu aplēses sadalījumu attiecībā uz katru reģionā apstiprināto darbības atbalsta shēmu, kā arī uzrādīti desmit lielākie darbības atbalsta saņēmēji attiecīgajā reģionā (68), norādot to darbības jomu(-as) un katra saņemto atbalsta apjomu.

               25.B.6.   Atbalsts jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem

                     (73)

                     Lai gan visā EEZ raksturīgi, ka jaunizveidoti mazi uzņēmumi sastopas ar grūtībām, atbalstāmo reģionu ekonomisko attīstību kavē salīdzinoši neaktīva uzņēmējdarbība un, jo īpaši, par vidējo līmeni daudz zemākais jaunizveidoto uzņēmumu īpatsvars. Tādēļ šķiet nepieciešami ieviest jaunu atbalsta veidu, ko varētu piešķirt papildus reģionālajam ieguldījumu atbalstam, lai radītu stimulus, kas atbalstāmajās teritorijās sekmētu veidot jaunus mazos uzņēmumus un tos atbalstīt darbības sākumposmā.

                     (74)

                     Lai nodrošinātu šā atbalsta veida mērķtiecību, ir acīmredzams, ka tas jānosaka atbilstīgi katra reģiona problēmu apmēram. Turklāt, lai novērstu nepieļaujamu konkurences kropļošanu, tostarp esošo uzņēmumu izstumšanu no tirgus, atbalstu, vismaz sākotnējā periodā, vajadzētu piešķirt tikai maziem uzņēmumiem, tam jābūt ierobežota apjoma un laika gaitā jāsamazinās.

                     (75)

                     Līdz ar to Uzraudzības iestāde apstiprinās tādas atbalsta shēmas, kuras paredz kopējo atbalstu līdz EUR 1 miljonam uz vienu uzņēmumu (69) maziem uzņēmumiem, kuru uzņēmējdarbības vieta ir reģionos, uz kuriem attiecas 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta atkāpe. Atbalsta summa, kas gada laikā piešķirta jaunizveidotam mazam uzņēmumam, nedrīkst pārsniegt 33 % no minētās kopējās atbalsta summas uz vienu uzņēmumu.

                     (76)

                     Attaisnotie izdevumi ir ar uzņēmuma izveidi tieši saistītās juridisko pakalpojumu, konsultāciju pakalpojumu un administratīvās izmaksas, kā arī šādas izmaksas, ja tās faktiski radušās pirmajos piecos gados no uzņēmuma izveides brīža (70):

                                 —

                                 procenti par ārēju finansējumu un pašu kapitāla dividendes, kas aprēķinātas, nepārsniedzot atsauces likmi,

                                 —

                                 ražošanas iekārtu/aprīkojuma nomas maksājumi,

                                 —

                                 enerģijas, ūdens, apkures izmaksas, nodokļi (izņemot PVN un uzņēmumu ienākuma nodokli) un administratīvie maksājumi,

                                 —

                                 var iekļaut arī amortizāciju, ražošanas iekārtu/aprīkojuma līzinga maksājumus, kā arī algu izmaksas, ieskaitot obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas, ja par attiecīgajiem ieguldījumiem vai darba vietu izveides vai darbā pieņemšanas pasākumiem nav saņemts cita veida atbalsts.

                     (77)

                     Atbalsta intensitāte nedrīkst pārsniegt 25 % no attaisnotajiem izdevumiem, kas radušies pirmajos trīs gados kopš uzņēmuma izveides, un 15 % divos turpmākajos gados.

                     (78)

                     Minēto pieļaujamo intensitāti palielina par 5 procentu punktiem reģionos, kuros iedzīvotāju blīvums ir mazāks par 12,5 iedzīvotājiem uz kvadrātkilometru, un mazās salās, kurās iedzīvotāju skaits ir mazāks nekā 5 000, kā arī citās tikpat lielas kopienās, kas ir līdzīgi izolētas.

                     (79)

                     EBTA valstij ir jāievieš attiecīga sistēma, lai pārliecinātos, ka netiek pārsniegta atbalsta summas augšējā robeža un attiecīgā atbalsta intensitāte attiecībā pret attaisnotajām izmaksām. Īpaši jāraugās, lai šajā nodaļā paredzētais atbalsts netiktu apvienots ar cita veida publisku atbalstu (tostarp de minimis atbalstu), cenšoties apiet noteikto maksimālo atbalsta intensitāti vai summu.

                     (80)

                     Atbalsta veids, kas paredzēts vienīgi jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem, var radīt pretdabisku stimulu, proti, esošu mazu uzņēmumu slēgšanu un atkārtotu reģistrēšanu, lai saņemtu šo atbalstu. EBTA valstīm minētais risks būtu jāņem vērā un atbalsta shēmas jāveido tā, lai šo problēmu novērstu, piemēram, nosakot ierobežojumus pieteikumiem no nesen slēgtu uzņēmumu īpašniekiem.

               25.B.7.   Reģionālā atbalsta plāni un atbilstības apliecinājums

                     (81)

                     EBTA valsts reģioni, kas tiesīgi saņemt reģionālo ieguldījumu atbalstu saskaņā ar atkāpēm, un katra reģiona apstiprinātās intensitātes maksimālās robežas attiecībā uz atbalstu sākotnējiem ieguldījumiem (71) kopā veido EBTA valsts reģionālā atbalsta plānu. Reģionālā atbalsta plānā noteikti arī reģioni, kuros var piešķirt uzņēmumu atbalstu. Darbības atbalsta shēmas netiek ietvertas reģionālā atbalsta plānos, bet katru gadījumu izvērtē atsevišķi, balstoties uz attiecīgās EBTA valsts paziņojumu saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu.

                     (82)

                     Tiesa ir nolēmusi, ka “lēmumi”, ar kuriem Eiropas Komisija pieņem reģionālā atbalsta plānus attiecībā uz katru dalībvalsti, ir jāinterpretē kā reģionālā atbalsta pamatnostādņu neatņemama sastāvdaļa un kā tādi, kuriem ir saistošs spēks, tikai pie nosacījuma, ka EK dalībvalstis tos ir akceptējušas (72). Uzraudzības iestāde uzskata, kas tas attiecas arī uz Uzraudzības iestādes lēmumiem.

                     (83)

                     Turklāt jāatgādina, ka reģionālā atbalsta plānos nosaka arī jebkādu grupveida atbrīvojumu piemērošanas jomu, atbrīvojot reģionālo atbalstu no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu neatkarīgi no tā, vai šāds atbalsts piešķirts, balstoties uz Regulu (EK) 70/2001 (73) vai balstoties uz atbrīvojumu, kas, iespējams, tiks pieņemts attiecībā uz citiem reģionālā atbalsta veidiem.

                     (84)

                     Šo pamatnostādņu rezultātā atkarībā no EBTA valstu sociāli ekonomiskās situācijas, reģionālā atbalsta plānā būs reģioni, kuri EBTA valstīm jāatzīst par piemērotiem reģionālā atbalsta saņemšanai saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu līdz iedzīvotāju īpatsvara robežai, kas noteikta saskaņā ar 25.B.3.3.1. iedaļu.

                     (85)

                     Ja EBTA valstis ievēro šajās pamatnostādnēs minētos nosacījumus, to pārziņā ir lemt, vai tās vēlas piešķirt reģionālo atbalstu, un kādā apmērā. Iespējami drīz pēc šo pamatnostādņu publicēšanas katrai EBTA valstij saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu Uzraudzības iestādei jāiesniedz vienots reģionālā atbalsta plāns, kas aptver visu šīs valsts teritoriju.

                     (86)

                     Uzraudzības iestāde paziņojumus izskatīs saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā noteikto procedūru. Pēc izskatīšanas noslēguma tā publicēs apstiprinātās reģionālā atbalsta kartes Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā. Šie plāni būs spēkā no 2007. gada 1. janvāra vai dienas, kad tos būs apstiprinājusi Uzraudzības iestāde, ja tā ir vēlāk, un tos uzskatīs par šo pamatnostādņu sastāvdaļu.

                     (87)

                     Paziņojumā skaidri jānorāda reģioni, ko valsts ir ierosinājusi atbalsta saņemšanai saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, un paredzētā atbalsta intensitāte lieliem uzņēmumiem, ņemot vērā koriģētās reģionālā atbalsta maksimālās robežas attiecībā uz lieliem ieguldījumu projektiem.

                     (88)

                     Vispusīgi pamatojuma dati jāsniedz, paskaidrojot izvēli attiecībā uz tiem 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta reģioniem, kuri nav ekonomiskās attīstības reģioni, mazapdzīvoti reģioni un pierobežas reģioni, iekļaujot sīkus attiecīgo reģionu identifikācijas datus, demogrāfiskos datus, datus par attiecīgo reģionu IKP un bezdarba rādītājiem, kā arī jebkādu citu būtisku informāciju.

                     (89)

                     Lai nodrošinātu nepārtrauktību, kas ir būtiski svarīga ilgtermiņa reģionālajai attīstībai, EBTA valstu paziņoto reģionu sarakstam principā būtu jābūt spēkā visā laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam. Tomēr tas var tikt pārskatīts posma vidū, 2010. gadā (74). Visām EBTA valstīm, kuras vēlas koriģēt saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbalstāmo reģionu sarakstu vai piemērojamā atbalsta intensitāti, jāiesniedz paziņojums Uzraudzības iestādē vēlākais līdz 2010. gada 1. aprīlim. Šādi veiktas izmaiņas reģionu sarakstā nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecīgajai EBTA valstij atļautā kopējā aptverto iedzīvotāju īpatsvara saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu. Reģioniem, kuriem šīs termiņa vidusposma pārskatīšanas rezultātā vairs nebūs tiesības pretendēt uz reģionālo atbalstu, nebūs piemērojams pārejas posma atbalsts. Turklāt EBTA valstis jebkurā laikā var Uzraudzības iestādei paziņot lūgumu pievienot sarakstam papildu reģionus, līdz kamēr tiek sasniegts attiecīgais iedzīvotāju aptvērums.

               25.B.8.   Stāšanās spēkā, īstenošana, pārskatāmība un pārskatīšana

                     (90)

                     Uzraudzības iestāde paredz piemērot šīs pamatnostādnes attiecībā uz visu reģionālo atbalstu, kas piešķirts pēc 2006. gada 31. decembra. Reģionālo atbalstu, kas piešķirts vai tiks piešķirts līdz 2007. gadam, izvērtē saskaņā ar 1999. gada valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm.

                     (91)

                     Tā kā reģionālā atbalsta shēmām vai pēc 2006. gada 31. decembra piešķiramajam īpašajam atbalstam ir jābūt saskaņā ar reģionālā atbalsta plānu, paziņojumus par tiem nevar uzskatīt par galīgiem, pirms pieņemts attiecīgās EBTA valsts reģionālā atbalsta plāns saskaņā ar 25.B.7. iedaļā minētajiem noteikumiem. Tādēļ vispārīgā gadījumā Uzraudzības iestāde paziņojumus par reģionālā atbalsta shēmām, kuras piemērojamas pēc 2006. gada 31. decembra, vai par īpašo atbalstu, ko plānots piešķirt pēc šā datuma, neizskatīs, pirms netiks pieņemts attiecīgās EBTA valsts reģionālā atbalsta plāns (75). Tas pats attiecas uz atbalsta shēmām jaunizveidotiem maziem uzņēmumiem saskaņā ar šo pamatnostādņu 25.B.6. iedaļu.

                     (92)

                     Uzraudzības iestāde uzskata, ka šo pamatnostādņu īstenošana visās EBTA valstīs izraisīs ievērojamas izmaiņas noteikumos, ko piemēro reģionālajam atbalstam. Turklāt šķiet nepieciešami attiecībā uz visām reģionālā atbalsta shēmām, ietverot gan ieguldījumu atbalsta, gan darbības atbalsta shēmas, pārskatīt, vai tās joprojām ir pamatotas un iedarbīgas. Minēto iemeslu dēļ Uzraudzības iestāde saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 1. punktu EBTA valstīm ierosinās šādus pasākumus:

                                 —

                                 neskarot 10. panta 2. punktu Regulā (EK) 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 364/2004, kas iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.f) punktā ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 12, 42. lpp.), un 11. panta 2. punktu Regulā (EK) 2204/2002 par Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz valsts atbalstu nodarbinātībai, kas iekļauts EEZ līguma XV pielikuma 1.g) punktā ar EEZ Apvienotās komitejas 2003. gada 20. jūnija Lēmumu Nr. 83/2003 (OV L 257, 39. lpp., 9.10.2003., EEZ papildinājums Nr. 51, 250. lpp.), EBTA valstis termiņu ziņā ierobežo visu pašreizējo reģionālā atbalsta shēmu piemērošanu tā, lai atbalsts tiktu piešķirts ne vēlāk par 2006. gada 31. decembri,

                                 —

                                 ja vides atbalsta shēmas ļauj piešķirt reģionālo ieguldījumu atbalstu ieguldījumiem vides jomā saskaņā ar Pamatnostādņu 15. nodaļas 31. zemsvītras piezīmi (76), EBTA valstis izdara grozījumus attiecīgajās shēmās, lai nodrošinātu, ka atbalstu pēc 2006. gada 31. decembra var piešķirt tikai tad, ja tas atbilst reģionālā atbalsta plānam, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas dienā,

                                 —

                                 EBTA valstis vajadzības gadījumā izdara grozījumus citās esošajās atbalsta shēmās, lai nodrošinātu, ka jebkādas papildu reģionālās piemaksas, kas atļautas, piemēram, mācību atbalstam, atbalstam pētniecībai un attīstībai vai vides atbalstam, pēc 2006. gada 31. decembra var piešķirt tikai teritorijām, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu saskaņā ar 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu atbilstīgi Uzraudzības iestādes pieņemtajam reģionālā atbalsta plānam, kas ir spēkā atbalsta piešķiršanas dienā.

                           Uzraudzības iestāde aicinās EBTA valstis viena mēneša laikā paziņot, vai tās pieņem šos ierosinājumus.

                     (93)

                     Turklāt Uzraudzības iestāde uzskata, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai uzlabotu reģionālā atbalsta pārskatāmību. Konkrēti, šķiet, ka EBTA valstīm, uzņēmējiem, ieinteresētajām pusēm un arī pašai Uzraudzības iestādei jānodrošina viegla pieeja visu EBTA valstīs piemērojamo reģionālā atbalsta shēmu pilnam tekstam. Uzraudzības iestāde uzskata, ka to var viegli panākt ar savstarpēji saistītām tīmekļa vietnēm. Šajā nolūkā, izskatot reģionālā atbalsta shēmas, Uzraudzības iestāde katrā gadījumā lūgs EBTA valsts apņemšanos, ka galīgās atbalsta shēmas pilns teksts tiek publicēts internetā un ka publikācijas adrese tiek paziņota Uzraudzības iestādei. Par projektiem, kuros izdevumi bijuši pirms shēmas publicēšanas datuma, nevarēs saņemt reģionālo atbalstu.

                     (94)

                     Uzraudzības iestāde jebkurā laikā var izlemt šīs pamatnostādnes pārskatīt vai grozīt, ja tas vajadzīgs saistībā ar konkurences politiku vai lai ņemtu vērā citas EEZ politikas un starptautiskās saistības.

            I PIELIKUMS
            Tērauda rūpniecības definīcija
            Šo pamatnostādņu nolūkā tērauda rūpniecībā ietilpst uzņēmumi, kas nodarbojas ar tālāk minēto tērauda izstrādājumu ražošanu:

                        Izstrādājums

                        Kombinētās nomenklatūras kods (77)

                        Čuguns

                        7201

                        Ferosakausējumi

                        7202 11 20, 7202 11 80, 7202 99 11

                        Dzelzsrūdas tiešā reducēšanā iegūtie feroprodukti un pārējie porainie feroprodukti

                        7203

                        Dzelzs un neleģētais tērauds

                        7206

                        Dzelzs vai neleģētā tērauda pusfabrikāti

                        7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71

                        Dzelzs vai neleģētā tērauda plakani velmējumi

                        7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91

                        Dzelzs vai neleģētā tērauda karsti velmēti stieņi, brīvi tītos saišķos

                        7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99

                        Pārējie dzelzs vai neleģētā tērauda stieņi

                        7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10

                        Dzelzs un neleģētā tērauda leņķi, fasonprofili un speciālie profili

                        7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10

                        Nerūsējošais tērauds

                        7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20

                        Nerūsējošā tērauda plakani velmējumi

                        7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31

                        Nerūsējošā tērauda stieņi

                        7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30

                        Citāda leģētā tērauda plakani velmējumi

                        7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20

                        Citāda leģētā tērauda stieņi

                        7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80

                        Rievkonstrukcijas

                        7301 10 00

                        Sliedes un gulšņi

                        7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20

                        Bezšuvju caurules, cauruļvadi un dobie profili

                        7303; 7304

                        Metināta dzelzs vai tērauda caurules un cauruļvadi, kuru ārējais diametrs pārsniedz 406,4 mm

                        7305

            II PIELIKUMS
            Sintētisko šķiedru nozares definīcija
            Šo pamatnostādņu nolūkā sintētisko šķiedru nozare tiek definēta šādi:

                        —

                        visu veidu poliestera, poliamīda, akrila vai polipropilēna šķiedru un diegu, neatkarīgi no to izmantošanas veida, ekstrūzija/teksturēšana, vai

                        —

                        polimerizācija (ieskaitot polikondensāciju), ja tā ir apvienota ar ekstrūziju izmantoto iekārtu ziņā, vai

                        —

                        jebkādi palīgprocesi, kas saistīti ar vienlaicīgu ekstrūzijas/teksturēšanas jaudu uzstādīšanu, ko veic potenciālais atbalsta saņēmējs vai cits tās grupas uzņēmums, kurā tas ietilpst, un kuri attiecīgajā uzņēmējdarbības veidā izmantoto iekārtu ziņā parasti tiek apvienoti ar šādām jaudām.

            III PIELIKUMS
            Kopsavilkuma informācijas veidlapa attiecībā uz atbalstu lieliem ieguldījumu projektiem saskaņā ar 54. punktu

         ”

         (1)  25.B nodaļa atbilst Komisijas paziņojumam “Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam”, OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.

         (2)  Tādējādi šādos gadījumos reģioniem piešķirtais papildu atbalsts nav uzskatāms par reģionālo atbalstu.

         (3)  Uzraudzības iestādes Pamatnostādnes ir pieejamas: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

         (4)  25. nodaļas “Valstu reģionālais atbalsts” (1999. gada versijā) 7. punkta 25.4. iedaļa tika grozīta ar 16. nodaļu “Atbalsts grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai” (OV C 288, 9.10.1999., 2. lpp.).

         (5)  Atbilst Komisijas paziņojumam “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi”, OV C 70, 19.3.2002., 8. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar OV C 263., 1.11.2003., 3. lpp.

         (6)  Šajā sakarā sk. Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus lietā 730/79, Philip Morris, 1980, ECR 2671, 17. punkts, un lietā C-169/95, Spānija pret Komisiju, 1997, ECR I-135, 20. punkts.

         (7)  Šajā saistībā skatīt Pirmās instances tiesas spriedumu lietā T-380/94, AIUFFASS and AKT, 1996, ECR II-2169, 54. punkts.

         (8)  Nozares, uz kurām papildus jau minētajām attiecas īpaši noteikumi, pašreiz ir transports un kuģu būve.

         (9)  Regula (EK) 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 364/2004, kas iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.f) punktā ar EEZ Apvienotās Komitejas 2004. gada 24. septembra lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp. un OV EEZ pielikums Nr. 12, 42. lpp.).

         (10)  Uzraudzības iestādes pamatnostādnes ir pieejamas: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

         (11)  Konkrētāk, par atbalstu lieliem vai vidējiem uzņēmumiem pārstrukturēšanās posmā vienmēr ir atsevišķi jāpaziņo Komisijai, pat ja atbalstu piešķir saskaņā ar apstiprinātu shēmu.

         (12)  Lieta 248/84, Vācija pret Komisiju, 1987, ECR 4013, 19. punkts.

         (13)  Atbilstoši definīcijai Eiropas Kopienu Komisijas un Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2001. gada izdevumā “Statistiskie reģioni EBTA valstīs un kandidātvalstīs”.

         (14)  Pieņemot, ka IKP rādītājs spēj atspoguļot abas minētās parādības kopējā ainā. Šajā un pārējās šo pamatnostādņu norādēs uz IKP uz vienu iedzīvotāju IKP ir izteikts, mērot ar pirktspējas līmeni. Analīzē izmantojamo IKP uz vienu iedzīvotāju par katru reģionu un EEZ vidējo rādītāju nosaka Eiropas Kopienu Statistikas birojs.

         (15)  Ja šī situācija mainīsies, Uzraudzības iestāde pieņems jaunas pamatnostādnes, kurās būs ņemtas vērā šādas izmaiņas.

         (16)  Skatīt iepriekš 12. zemsvītras piezīmi.

         (17)  Nosakot iedzīvotāju skaitu, kam var būt tiesības uz reģionālā atbalsta saņemšanu saskaņā ar atbilstošo 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta atkāpi, Eiropas Komisijas rīcībai ir divi posmi: vispirms nosaka iedzīvotāju īpatsvaru, piemērojot 15) punktā aprakstīto 75 % IKP uz vienu iedzīvotāju testu. Tad ņem vērā “statistiskā efekta” reģionus, t. i., reģionus, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju pārsniedz 75 % no EK-25 vidējā līmeņa tikai tāpēc, ka to izraisījis EK paplašināšanās statistiskais efekts. Tie ir NUTS II līmeņa reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju ir lielāks par 75 % no EK-25 vidējā rādītāja, taču mazāks par 75 % no EK-15 vidējā rādītāja. Eiropas Komisija attiecīgajās pamatnostādnēs pauž viedokli, ka šādiem reģioniem joprojām jābūt piemērotiem, lai uz tiem attiecinātu 61. panta 3. punkta a) apakšpunktā paredzēto EK atkāpi, darot to pagaidu kārtībā līdz 2010. gada 31. decembrim.

         (18)  Šos reģionus nevajadzētu jaukt ar “statistiskā efekta” reģioniem (skatīt iepriekš 17. zemsvītras piezīmi). Tie ir reģioni, kuros IKP uz vienu iedzīvotāju bija mazāks par 75 % no EK-15 līmeņa, bet kuri to ekonomiskās attīstības rezultātā vairs neatbilst šim nosacījumam, par bāzi izmantojot EK-15.

         (19)  Eiropas Komisija ir noteikusi robežu vispārējam iedzīvotāju īpatsvaram 42 % vērtībā no pašreizējā EK-25 rādītāja (izmantojot koriģējošu mehānismu, lai nodrošinātu, ka neviena EK-15 dalībvalsts nezaudē vairāk par 50 % no sava iedzīvotāju īpatsvara to pašreizējās reģionālā atbalsta kartēs, šī robeža praktiski ir 43,1 %).

         (20)  Tas domāts tā, ka neviens reģions EBTA valstīs i) neatbilst 75 % IKP uz vienu iedzīvotāju testam, kas aprakstīts 15. punktā, un ii) to nevar uzskatīt ne par “statistiskā efekta” reģionu, ne par “ekonomiskās attīstības” reģionu.

         (21)  Pašlaik šis rādītājs ir 2,9 iedzīvotāji uz kvadrātkilometru.

         (22)  Saskaņā ar pašreizējo NUTS klasifikāciju Islande veido vienu NUTS III reģionu. Ja šī klasifikācija mainīsies, t. i., paredzot vairāk nekā vienu NUTS III reģionu, valsts iedzīvotāju īpatsvaru noteiks, pamatojoties uz NUTS III līmeņa.

         (23)  Ņemot vērā Islandes nelielo platību, ir pietiekami, ja izraudzītajos reģionos IKP uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par EBTA vidējo rādītāju vai ja bezdarba līmenis ir lielāks par 115 % no valsts vidējā rādītāja, un ja iedzīvotāju skaits ir vismaz 10 000.

         (24)  Atlikušajā šo pamatnostādņu tekstā ar NUTS III reģioniem attiecībā uz Islandi ir saprotams NUTS IV reģioni, ja tas attiecas uz konkrēto gadījumu. Ja Islandei statistisko klasifikāciju maina atbilstoši 22. zemsvītras piezīmē aprakstītajam modelim, tad ar tiem saprotami NUTS III reģioni, ja tas attiecas uz konkrēto gadījumu.

         (25)  Lai novērstu divkāršu ieskaitīšanu, šo kritēriju piemēro pēc tam, kad ņemta vērā attiecīgo reģionu relatīvā pārticība.

         (26)  Piemēram, pussalas vai kalnu reģioni.

         (27)  Šo minimālo robežu var samazināt attiecībā uz salām un citām teritorijām, kurām raksturīga līdzīga ģeogrāfiska izolācija.

         (28)  Tomēr atjaunošanai paredzēti ieguldījumi var tikt uzskatīti par darbības atbalstu, ievērojot 25.B.5 iedaļā izklāstītos īpašos nosacījumus.

         (29)  Līdz ar to tikai uzņēmuma juridiskās personas daļu iegāde nav uzskatāma par sākotnēju ieguldījumu.

         (30)  Uzskata, ka ieguldījumu projekta rezultātā ir tieši radīta darba vieta, ja tā ir saistīta ar darbību, uz kuru attiecas ieguldījumi, un ja tā ir izveidota trīs gados pēc ieguldījumu veikšanas, ieskaitot darba vietas, kas izveidotas, ieguldījumu sakarā pieaugot jaudas izmantojuma līmenim.

         (31)  Tāda atbalsta gadījumā, par ko ir atsevišķi jāpaziņo Uzraudzības iestādei un kas tai ir jāapstiprina, jānosaka, ka atbilstības apliecinājumu var sniegt tikai tad, ja Uzraudzības iestāde ir pieņēmusi lēmumu par šā atbalsta apstiprināšanu.

         (32)  “Darbu sākums” nozīmē būvdarbu sākumu vai pirmās stingri noteiktās iekārtu pasūtījuma saistības, izņemot priekšizpēti.

         (33)  Vienīgais šo noteikumu izņēmums rodas apstiprinātu nodokļu shēmu gadījumā, ja atbrīvojums no nodokļa vai tā samazinājums attaisnotajiem izdevumiem tiek piemērots automātiski, bez jebkādas iestāžu iejaukšanās.

         (34)  Šiem nosacījumiem neatbilst, piemēram, subsidēti aizdevumi, publiski pašu kapitāla aizdevumi vai publiskas daļas, kas neatbilst tirgus investora principam, valsts garantijas ar atbalsta elementiem, kā arī publisks atbalsts, kas piešķirts atbilstīgi de minimis noteikumam.

         (35)  Šis noteikums neliedz aizstāt ražotni vai iekārtas, kas šo piecu gadu laikā ir novecojušas straujas tehnoloģiju attīstības rezultātā, ja vien visu minimālo laika posmu saimnieciskā darbība tiek turpināta attiecīgajā reģionā.

         (36)  Uzraudzības iestāde pārtrauc iepriekšējo praksi izteikt EBTA valstu paziņoto reģionālo atbalstu neto dotācijas ekvivalentos, lai tiktu ievērots Eiropas Pirmās instances tiesas 2000. gada 15. jūnija nolēmums lietā T-298/97, Alzetta. Šajā lietā Eiropas Pirmās instances tiesa nolēma: “Komisija saskaņā ar Līgumā iedibināto valsts atbalsta uzraudzības sistēmu nav pilnvarota ņemt vērā piešķirtā finansiālā atbalsta summai piemēroto nodokli, novērtējot atbalsta saderīgumu ar Līgumu. Šādi maksājumi netiek iekasēti tieši no paša atbalsta summas, bet gan tiek iekasēti vēlāk, un tie tiek piemēroti attiecīgajam atbalstam tādā pat veidā, kā jebkuriem saņemtiem ienākumiem. Tādēļ tie nav ņemami vērā, novērtējot atbalsta konkrēto ietekmi uz tirdzniecību un konkurenci un, jo īpaši, aplēšot šāda atbalsta saņēmēju gūto labumu salīdzinājumā ar konkurējošiem uzņēmumiem, kuri nav saņēmuši šādu atbalstu un kuru ienākumi arī tiek aplikti ar nodokli.” Turklāt Uzraudzības iestāde uzskata, ka BDE izmantošana, ko izmanto arī citu veidu valsts atbalsta intensitātes aprēķināšanai, sekmēs lielāku valsts atbalsta kontroles sistēmas vienkāršību un pārskatāmību, kā arī atspoguļos pieaugošo tāda valsts atbalsta īpatsvaru, kas tiek piešķirts nodokļu atbrīvojumu veidā.

         (37)  Izņēmuma kārtā var tikt pieļauta lielāka atbalsta intensitāte attiecībā uz NUTS III reģionu vai mazāku teritoriju, kas robežojas ar 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionu, ja tas ir nepieciešams, lai panāktu, ka intensitātes atšķirības starp abiem reģioniem nepārsniedz 20 procentu punktus.

         (38)  I pielikums Komisijas 2004. gada 25. februāra Regulai (EK) Nr. 364/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 70/2001, OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp., iekļauts EEZ līgumā, izmantojot XV pielikuma 1.f punktu), ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 24. septembra lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 12, 42. lpp.), vai ar jebkuriem citiem secīgiem noteikumiem.

         (39)  Šīs priekšrocības neattiecas uz atbalstu, ko piešķir transporta nozarē.

         (40)  Transporta nozarē izdevumi transportlīdzekļu (kustamu aktīvu) iegādei nevar tikt segti no sākotnējo ieguldījumu atbalsta.

         (41)  Ja kopā ar iegādi veic citu sākotnēju ieguldījumu, ar pēdējo saistītos izdevumus pieskaita pirkuma izmaksām.

         (42)  Izņēmuma kārtā atbalstu var arī aprēķināt, balstoties uz pirkuma rezultātā saglabāto vai izveidoto darba vietu (paredzamajām) algas izmaksām. Par šādiem gadījumiem ir atsevišķi jāpaziņo Uzraudzības iestādei.

         (43)  Algu izmaksas ir kopējā summa, ko atbalsta saņēmējs faktiski maksā par attiecīgajām darba vietām, tas ir, bruto alga pirms nodokļu nomaksas plus obligātās sociālās apdrošināšanas iemaksas.

         (44)  Darbinieku skaits ir gada darba vienību (GDV) skaits, proti, vienā gadā uz pilnu slodzi nodarbināto personu skaits, nepilnas slodzes un sezonas darbu uzskaitot kā GDV (gada darba vienību) daļas.

         (45)  Šī definīcija vienlīdz attiecināma gan uz esošām, gan jaunām ražotnēm.

         (46)  Šiem EUR 50 miljoniem jābūt aprēķinātiem, balstoties uz cenām un maiņas kursiem dienā, kad atbalsts piešķirts, vai lielu ieguldījumu projektu gadījumā, par kuriem jāpaziņo atsevišķi – balstoties uz cenām un maiņas kursiem paziņošanas dienā.

         (47)  Lai novērtētu, vai sākotnējais ieguldījums ir ekonomiski nedalāms, Uzraudzības iestāde ņems vērā ne tikai tehniskās, funkcionālās un stratēģiskās saiknes, bet arī tiešo ģeogrāfisko atrašanās tuvumu. Ekonomisko nedalāmību nosaka neatkarīgi no īpašuma tiesībām. Tas nozīmē, ka, lai noteiktu, vai liels ieguldījumu projekts ir viens vienots ieguldījumu projekts, novērtējuma rezultātam ir jābūt vienādam neatkarīgi no tā, vai projektu īsteno viens uzņēmums, vairāk nekā viens uzņēmums, kuri savā starpā sadala ieguldījumu izmaksas, vai vairāki uzņēmumi, kuri uzņemas viena ieguldījumu projekta atsevišķu ieguldījumu izmaksas (piemēram, kopuzņēmuma gadījumā).

         (48)  Iekļauts 26.A nodaļā “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi”, kas atbilst Komisijas paziņojumam “Lielu ieguldījumu projektu reģionālā atbalsta daudznozaru pamatprincipi” (OV C 107, 7.4.1998., 7. lpp.), kas svītrota ar Uzraudzības iestādes 2004. gada 15. decembra lēmumu Nr. 371/04/COL.

         (49)  Iekļauts 26.A nodaļā.

         (50)  Ieguldījumu projekti, par kuriem jāpaziņo atsevišķi, tiks vērtēti saskaņā ar paziņošanas laikā spēkā esošajiem noteikumiem.

         (51)  Šo pamatnostādņu plašās vispārējās darbības jomas dēļ Uzraudzības iestāde ir nolēmusi, ka tehniski nav iespējams noteikt to nozaru sarakstu, kurās ir nopietnas strukturālas problēmas.

         (52)  Par īpašu individuālu atbalstu Uzraudzības iestādei ir jāziņo jebkurā gadījumā. Ņemot vērā acīmredzamo ietekmi uz tirdzniecības un konkurences nosacījumiem, attiecībā uz īpašu individuālu atbalstu lielam individuālam ieguldījumu projektam nepieciešamība atsevišķi pamatot tā saistību ar reģionālo attīstību ir jo īpaši izteikta.

         (53)  Atbalsta koriģētās maksimālās robežas aprēķina izejas punkts vienmēr ir attiecībā uz lieliem uzņēmumiem pieļautā atbalsta maksimālā intensitāte saskaņā ar 25.B.4.1.2. iedaļu iepriekš. Lieliem ieguldījumu projektiem nevar tikt piešķirts MVU piemērojamais papildu atbalsts.

         (54)  Attiecīgā produkta acīmredzamais patēriņš ir saražotais apjoms plus imports mīnus eksports.

         (55)  Uzraudzības iestāde var izstrādāt turpmākus norādījumus par kritērijiem, ko tā ņems vērā vērtējot.

         (56)  Ja ieguldījumu projekts paredz vairāku produktu ražošanu, jāņem vērā visi produkti.

         (57)  Ja EBTA valsts pierāda, ka atbalsta saņēmējs rada jaunu produktu tirgu, 57. punkta a) un b) apakšpunktā minētās pārbaudes nav jāveic, un atbalstu piešķir saskaņā ar 56. punktā doto skalu.

         (58)  Padomes 1991. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 3924/91 par rūpnieciskās ražošanas Kopienas apsekojuma izveidi (OV L 374, 31.12.1991., 1. lpp.). Regula tika iekļauta EEZ līgumā (XXI pielikumā) ar Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 7/94.

         (59)  Uzskata, ka šis nosacījums ir izpildīts, ja atbalsta sākotnējā ieguldījuma, kas izteikts kā ieguldījuma daļa procentos, un atbalsta darba vietu izveidei, kas izteikts kā algu izmaksu daļa procentos, kopsumma nepārsniedz labvēlīgāko summu, ko aprēķina, piemērojot vai nu maksimālo robežu, kas reģionam noteikta saskaņā ar 25.B.4.1. iedaļā norādītajiem kritērijiem, vai arī maksimālo robežu, kas reģionam noteikta saskaņā ar 25.B.4.3. iedaļā norādītajiem kritērijiem.

         (60)  Tāpat kā attiecībā uz citiem reģionālā atbalsta veidiem, piešķirot darbības atbalstu, ir jāievēro visi īpašie noteikumi, kādi piemērojami konkrētās nozarēs.

         (61)  Darbības atbalsts jo īpaši izpaužas kā atbrīvojumi no nodokļiem vai sociālās apdrošināšanas iemaksu samazinājums, kas nav saistīts ar attaisnotām ieguldījumu izmaksām.

         (62)  Piemēram, atjaunošanai paredzēti ieguldījumi, transporta vai darbaspēka izmaksas.

         (63)  Uzraudzības iestādes Pamatnostādnes ir pieejamas: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

         (64)  Šis pakāpeniskās samazināšanas princips jāievēro arī, paziņojot par jaunām darbības atbalsta shēmām, ar ko aizstāj līdzšinējās. Tomēr šā principa piemērošanā var tikt pieļautas pielaides, ja darbības atbalsta shēmas mērķis ir risināt 61. panta 3. punkta a) apakšpunkta reģionos ietilpstošu atsevišķu teritoriju ģeogrāfiskā rakstura problēmas.

         (65)  EBTA valstu ziņā ir pierādīt, ka ierosinātais atbalsts ir vajadzīgs un ka tas ir piemērots līdzeklis apdzīvotības sarukšanas mazināšanai.

         (66)  Ja tiks mainīta NUTS klasifikācija Islandē (skatīt 22. zemsvītras piezīmi), tiks atbilstīgi mainīts arī piemērojamais NUTS līmenis.

         (67)  Islandei piemēro tai atbilstošo NUTS līmeni.

         (68)  Saņemtā atbalsta summas ziņā.

         (69)  Atbilstošie uzņēmumi ir mazie uzņēmumi Eiropas Komisijas Regulas (EK) Nr. 364/2004 1. pielikuma 2. panta nozīmē, minētā regula ir iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.f) punktā ar EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp.) vai jebkādu aizstājēju regulu, ja šie uzņēmumi ir autonomi Komisijas Regulas Nr. 364/2004 pielikuma 3. panta nozīmē un ir izveidoti ne senāk kā pirms pieciem gadiem.

         (70)  PVN un uzņēmumu ienākuma nodoklis nav pieskaitāms pie attaisnotajiem izdevumiem.

         (71)  Koriģējot saskaņā ar 56. punktu, ja attiecīgais atbalsts ir paredzēts lieliem ieguldījumu projektiem, par kuriem jāpaziņo atsevišķi.

         (72)  Eiropas Kopienu Tiesas 2002. gada 18. jūnija spriedums lietā C-242/00, Vācija pret Komisiju.

         (73)  Komisijas Regula (EK) 70/2001 par EK Līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) 364/2004, kas iekļauta EEZ līguma XV pielikuma 1.f) punktā ar EEZ Apvienotās Komitejas 2004. gada 24. septembra lēmumu Nr. 131/2004 (OV L 64, 10.3.2005., 67. lpp. un OV EEZ papildinājums Nr. 12, 42. lpp.), ar ko izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 70/2001, lai paplašinātu tās darbības jomu, iekļaujot atbalstu pētniecībai un attīstībai (OV L 63, 28.2.2004., 22. lpp.).

         (74)  Noteikumi par vidusposma pārskatīšanu nedrīkst kavēt grozījumus attiecībā uz Islandes valsts iedzīvotāju īpatsvaru līdz 2010. gadam, ja šajā valstī līdz tam tiek mainīta NUTS klasifikācija atbilstoši 22. piezīmei.

         (75)  Uzraudzības iestāde informē EBTA valstis, ka, lai iespējami atvieglotu ar paziņošanas pienākumu saistīto slogu, Eiropas Komisija ir paziņojusi, ka tā paredz izmantot savas pilnvaras, lai no paziņošanas pienākuma saskaņā ar Līguma 88. panta 3. punktu atbrīvotu visas reģionālā atbalsta shēmas, kuras ir pārskatāmas un atbilst valsts reģionālā atbalsta plānam, kas apstiprināts attiecībā uz šo dalībvalsti. Šādā režīmā īpašs individuālais atbalsts un darbības atbalsta shēmas netiks atbrīvotas no paziņošanas pienākuma. Bez tam pašreizējās informēšanas un atsevišķa paziņojuma prasības attiecībā uz lieliem individuāliem atbalsta projektiem tiks piemērotas arī turpmāk, ieskaitot atbrīvoto shēmu ietvaros piešķiramo atbalstu. Tomēr, kamēr Eiropas Komisija nav oficiāli pieņēmusi šādu regulu un tā nav iekļauta EEZ līgumā, uz minētajām ieguldījumu atbalsta shēmām attiecas vispārējs paziņošanas pienākums, kā noteikts Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidošanas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā un II daļas 2. pantā.

         (76)  Uzraudzības iestādes Pamatnostādnes ir pieejamas: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

         (77)  OV L 279, 23.10.2001., 1. lpp.