title: 2005/794/EK: Padomes Lēmums (2005. gada 20. septembris) par nolīguma parakstīšanu Kopienas vārdā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu

text:
               17.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 300/53

         PADOMES LĒMUMS
   (2005. gada 20. septembris)
   par nolīguma parakstīšanu Kopienas vārdā starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu
   (2005/794/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 61. panta c) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pielikumā Dānijai nav saistoši ne noteikumi Padomes Regulā (EK) Nr. 1348/2000 (2000. gada 29. maijs) par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (1), ne to piemērošana.

               (2)

               Ar 2003. gada 8. maija lēmumu Padome pilnvaroja Komisiju apspriesties par Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīgumu, ar ko uz Dāniju attiecina iepriekš minētās regulas noteikumus.

               (3)

               Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi šādu nolīgumu ar Dānijas Karalisti.

               (4)

               Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju Līguma par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pielikumā Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (5)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu iepriekš minētajā Protokolā par Dānijas nostāju, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tai nav saistoša tā piemērošana.

               (6)

               Nolīgums, kas parafēts 2005. gada 17. janvārī, būtu jāparaksta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu, ņemot vērā Padomes lēmumu par minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu(-as), kam ir tiesības Kopienas vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

      Briselē, 2005. gada 20. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         M. BECKETT

      (1)  OV L 160, 30.6.2000., 37. lpp.

    ---documentbreak---

               17.11.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 300/55

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas kopienu un Dānijas karalisti par tiesas un Ārpustiesas civillietu un Komerclietu dokumentu izsniegšanu
   EIROPAS KOPIENA, turpmāk – “Kopiena”,
   no vienas puses, un
   DĀNIJAS KARALISTE, turpmāk – “Dānija”,
   no otras puses,
   VĒLĒDAMĀS uzlabot un paātrināt tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu nosūtīšanu starp Dāniju un pārējām Kopienas dalībvalstīm,
   IEVĒROJOT, ka minētos dokumentus paredzēts nosūtīt tieši starp vietējām struktūrām, ko izraudzījušās Līgumslēdzējas puses,
   IEVĒROJOT, ka nosūtīšanas ātruma labad jālieto visi atbilstīgie līdzekļi, ja vien tiek ievēroti zināmi nosacījumi par saņemto dokumentu salasāmību un ticamību,
   IEVĒROJOT, ka nosūtīšanas drošības labad nosūtāmajam dokumentam klāt jābūt iepriekš iespiestai veidlapai, kas jāaizpilda tās vietas valodā, kurā jāveic dokumenta izsniegšana, vai citā valodā, kas ir pieņemama saņēmējai dalībvalstij,
   IEVĒROJOT, ka Nolīguma efektivitātes nodrošināšanai iespēja atteikt dokumentu izsniegšanu būtu jāattiecina tikai uz izņēmuma situācijām,
   TĀ KĀ ar Eiropas Savienības Padomes 1997. gada 26. maija (1) Aktu izstrādātā Konvencija par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs nav stājusies spēkā un ir jānodrošina, lai tiktu izmantoti rezultāti, kas gūti sarunās par Konvencijas noslēgšanu,
   TĀ KĀ Konvencijas galveno saturu pārņēma ar 2000. gada 29. maija Padomes Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs (2) (“Regula par dokumentu izsniegšanu”),
   ATSAUCOTIES uz Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par Dānijas nostāju (“Protokols par Dānijas nostāju”), kas paredz, ka Regula par dokumentu izsniegšanu nav saistoša Dānijai un nav piemērojama Dānijā,
   VĒLĒDAMĀS, lai Regulā par dokumentu izsniegšanu iekļautie noteikumi, tās turpmākie grozījumi un ar to saistītie īstenošanas pasākumi saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem būtu piemērojami attiecībām starp Kopienu un tās dalībvalsti Dāniju, kurai ir īpaša nostāja pret Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļu,
   UZSVĒRDAMAS, cik svarīga ir pareiza koordinācija starp Kopienu un Dāniju attiecībā uz sarunām par starptautiskajiem nolīgumiem, kas var ietekmēt vai mainīt Regulas par dokumentu izsniegšanu darbības jomu, un šādu nolīgumu noslēgšanu,
   UZSVĒRDAMAS, ka Dānijai jācenšas pievienoties starptautiskajiem nolīgumiem, ko noslēgusi Kopiena, ja Dānijas dalība šādos nolīgumos ir svarīga Regulas par dokumentu izsniegšanu un Nolīguma saskaņotai piemērošanai,
   NORĀDĪDAMAS, ka Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē jābūt Nolīguma, Regulas par dokumentu izsniegšanu noteikumu un visu Nolīgumam piederīgo Kopienas īstenošanas pasākumu vienveidīgas piemērošanas un interpretācijas nodrošināšanai,
   ATSAUCOTIES uz kompetenci, kas Eiropas Kopienu Tiesai piešķirta saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 68. panta 1. punktu, pieņemt nolēmumus par prejudiciāliem jautājumiem, kas saistīti ar to aktu spēkā esamību un interpretāciju, kurus, pamatojoties uz Līguma IV sadaļu, pieņēmušas Kopienas iestādes, arī par Nolīguma spēkā esamību un interpretāciju, un uz apstākli, ka saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju šis noteikums nav saistošs un nav piemērojams Dānijā,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Kopienu Tiesai ar tādiem pašiem nosacījumiem vajadzīga kompetence pieņemt prejudiciālus nolēmumus par jautājumiem, kas saistīti ar Nolīguma spēkā esamību un interpretāciju un ko iesniegusi Dānijas tiesa vai tribunāls, un ka Dānijas tiesas un tribunāli tādēļ iesniedz lūgumu sniegt prejudiciālus nolēmumus ar tādiem pašiem nosacījumiem, ar kādiem pārējo dalībvalstu tiesas un tribunāli, attiecībā uz Regulas par dokumentu izsniegšanu interpretāciju un tās īstenošanas pasākumiem,
   ATSAUCOTIES uz noteikumu, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 68. panta 3. punktu Eiropas Savienības Padome, Eiropas Komisija un dalībvalstis var iesniegt Eiropas Kopienu Tiesai lūgumu sniegt nolēmumu par aktiem, kurus, pamatojoties uz Līguma IV sadaļu, pieņēmušas Kopienas iestādes, arī par Nolīguma spēkā esamību un interpretāciju, un uz apstākli, ka saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju šis noteikums nav saistošs un nav piemērojams Dānijā,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka Dānijai ar tādiem pašiem nosacījumiem, ar kādiem pārējām dalībvalstīm attiecībā uz Regulu par dokumentu izsniegšanu un tās īstenošanas pasākumiem, jādod iespēja lūgt Eiropas Kopienu Tiesu sniegt nolēmumus par jautājumiem, kas saistīti ar Nolīguma interpretāciju,
   UZSVĒRDAMAS, ka saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem Dānijas tiesām, interpretējot Nolīgumu, kā arī Regulas par dokumentu izsniegšanu noteikumus un visus Nolīgumam piederīgos Kopienas īstenošanas pasākumus, pienācīgi jāņem vērā nolēmumi, kas pieder pie Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Kopienu dalībvalstu tiesu prakses un kas attiecas uz Regulas par dokumentu izsniegšanu noteikumiem un visiem Kopienas īstenošanas pasākumiem,
   ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumiem, kas reglamentē tiesvedību Tiesā, jābūt iespējamam lūgt Eiropas Kopienu Tiesu izskatīt jautājumus, kas saistīti ar to saistību izpildi, uz kurām attiecas Nolīgums,
   TĀ KĀ saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 300. panta 7. punktu šis līgums ir saistošs dalībvalstīm; tādēļ ir lietderīgi, lai gadījumā, ja dalībvalsts nenodrošina izpildi, Dānija varētu izmantot Komisiju kā iestādi, kas uzrauga Līguma izpildi,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Mērķis
   1.   Nolīguma mērķis ir Kopienas un Dānijas attiecībām saskaņā ar šī Nolīguma 2. panta 1. punktu piemērot Regulu par dokumentu izsniegšanu un tās īstenošanas pasākumus.
   2.   Līgumslēdzēju pušu mērķis ir panākt, lai visās dalībvalstīs vienveidīgi piemērotu un interpretētu Regulas par dokumentu izsniegšanu noteikumus un tās īstenošanas pasākumus.
   3.   Nolīguma 3. panta 1. punkta, 4. panta 1. punkta un 5. panta 1. punkta noteikumi izriet no Protokola par Dānijas nostāju.
   2. pants
   Sadarbība dokumentu izsniegšanas jomā
   1.   Regulas par dokumentu izsniegšanu noteikumi, kas pievienoti Nolīgumam un ir tā daļa, kopā ar tās īstenošanas pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar regulas 17. pantu un – attiecībā uz īstenošanas pasākumiem, kuri pieņemti pēc Nolīguma stāšanās spēkā – kurus īsteno Dānija, kā minēts Nolīguma 4. pantā, un informācija, ko, ievērojot regulas 23. pantu, paziņo dalībvalstis, saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecas uz Kopienas un Dānijas attiecībām.
   2.   Nolīguma spēkā stāšanās datumu piemēro regulas 25. pantā minētā datuma vietā.
   3. pants
   Grozījumi Regulā par dokumentu izsniegšanu
   1.   Dānija nepiedalās grozījumu pieņemšanā Regulai par dokumentu izsniegšanu, un šādi grozījumi tai nav saistoši un nav jāpiemēro.
   2.   Ja regulas grozījumi tiek pieņemti, Dānija paziņo Komisijai lēmumu īstenot vai neīstenot šo grozījumu saturu. Paziņojumu sniedz laikā, kad tiek pieņemti grozījumi, vai 30 dienu laikā no to pieņemšanas.
   3.   Ja Dānija nolemj, ka tā īstenos grozījumu saturu, paziņojumā norāda, vai īstenošana var notikt administratīvā kārtā vai arī ir vajadzīgs parlamenta apstiprinājums.
   4.   Ja paziņojumā norādīts, ka īstenošana var notikt administratīvā kārtā, papildus tam norāda, ka dienā, kad stājas spēkā regulas grozījumi, stājas spēkā visi vajadzīgie administratīvie pasākumi vai ka tie stājušies spēkā paziņojuma dienā atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk.
   5.   Ja paziņojumā norādīts, ka īstenošanai Dānijā vajadzīgs parlamenta apstiprinājums, piemēro šādus noteikumus:

               a)

               tiesību akti Dānijā stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā grozījumi regulā, vai 6 mēnešu laikā pēc paziņojuma atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk;

               b)

               Dānija paziņo Komisijai dienu, līdz kurai stājas spēkā īstenošanas tiesību akti.

         6.   No Dānijas paziņojuma, ka Dānijā īstenots grozījumu saturs saskaņā ar 4. un 5. punktu, izriet savstarpējas Dānijas un Kopienas saistības, uz kurām attiecas starptautiskie tiesību akti. Tādā gadījumā grozījumus regulā uzskata par grozījumiem Nolīgumā, un uzskata, ka tie ir pievienoti Nolīgumam.
   7.   Gadījumos, ja:

               a)

               Dānija paziņo lēmumu neīstenot grozījumu saturu vai

               b)

               tā nesniedz paziņojumu 2. punktā noteiktajā 30 dienu termiņā, vai

               c)

               tiesību akti Dānijā nestājas spēkā 5. punktā noteiktajā termiņā,

         Nolīgumu uzskata par izbeigtu, ja vien puses 90 dienu laikā nelemj citādi vai ja c) apakšpunktā minētajā situācijā tiesību akti Dānijā nestājas spēkā tādā pašā termiņā. Izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešu laikā pēc 90 dienu perioda.
   8.   Lūgumus, kas nosūtīti pirms 7. punktā noteiktās Nolīguma izbeigšanas dienas, tas neietekmē.
   4. pants
   Īstenošanas pasākumi
   1.   Dānija nepiedalās Regulas par dokumentu izsniegšanu 18. pantā minētās komitejas atzinumu pieņemšanā. Īstenošanas pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar šīs regulas 17. pantu, nav saistoši un nav piemērojami Dānijā.
   2.   Ja īstenošanas pasākumus pieņem saskaņā ar regulas 17. pantu, tos paziņo Dānijai. Dānija paziņo Komisijai lēmumu īstenot vai neīstenot īstenošanas pasākumu saturu. Saņemot īstenošanas pasākumus vai 30 dienu laikā pēc tam, tiek sniegts paziņojums.
   3.   Paziņojumā norāda, ka visi vajadzīgie administratīvie pasākumi Dānijā stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā īstenošanas pasākumi, vai ka tie stājušies spēkā paziņojuma dienā atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk.
   4.   No Dānijas paziņojuma, ka Dānijā īstenots īstenošanas pasākumu saturs, izriet savstarpējas Dānijas un Kopienas saistības, uz kurām attiecas starptautiskie tiesību akti. Tādā gadījumā īstenošanas pasākumi būs Nolīguma daļa.
   5.   Gadījumos, ja:

               a)

               Dānija paziņo lēmumu neīstenot īstenošanas pasākumu saturu vai

               b)

               tā nesniedz paziņojumu 2. punktā noteiktajā 30 dienu termiņā,

         Nolīgumu uzskata par izbeigtu, ja vien Puses 90 dienu laikā nelemj citādi. Izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešu laikā pēc 90 dienu perioda.
   6.   Lūgumus, kas nosūtīti pirms 5. punktā noteiktās Nolīguma izbeigšanas dienas, tas neietekmē.
   7.   Ja izņēmuma gadījumos īstenošanai Dānijā vajadzīgs parlamenta apstiprinājums, Dānija to norāda paziņojumā, kas paredzēts 2. punktā, un piemēro 3. panta 5.–8. punkta noteikumus.
   8.   Dānija paziņo Komisijai Regulas par dokumentu izsniegšanu 2., 3., 4., 9., 10., 13., 14., 15. pantā, 17. panta a) apakšpunktā un 19. pantā minēto informāciju. Komisija publicē šo informāciju kopā ar attiecīgo informāciju par pārējām dalībvalstīm. Rokasgrāmatā un glosārijā, ko sagatavo saskaņā ar šīs regulas 17. pantu, norāda arī attiecīgo informāciju par Dāniju.
   5. pants
   Starptautiskie nolīgumi, kas ietekmē Regulu par dokumentu izsniegšanu
   1.   Starptautiskie nolīgumi, ko noslēgusi Kopiena, izmantojot ārējo kompetenci, kuras pamatā ir Regulas par dokumentu izsniegšanu noteikumi, nav saistoši un nav piemērojami Dānijā.
   2.   Dānija atturēsies no starptautisko nolīgumu noslēgšanas, kas varētu ietekmēt vai mainīt Nolīgumam pievienotās Regulas par dokumentu izsniegšanu darbības jomu, ja vien tas netiek darīts, saskaņojot ar Kopienu, un ja nav veikti pietiekami pasākumi attiecībā uz Nolīguma un konkrētā starptautiskā nolīguma attiecībām.
   3.   Vedot sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, kas var ietekmēt vai mainīt Nolīgumam pievienotās Regulas par dokumentu izsniegšanu darbības jomu, Dānija saskaņos nostāju ar Kopienu un atturēsies no jebkādām darbībām, kas šo sarunu kompetences jomā varētu apdraudēt Kopienas saskaņotās nostājas mērķu sasniegšanu.
   6. pants
   Eiropas Kopienu Tiesas kompetence saistībā ar Nolīguma interpretāciju
   1.   Ja Dānijas tiesā vai tribunālā tiek iesniegs jautājums par Nolīguma spēkā esamību vai interpretāciju, minētā tiesa vai tribunāls lūdz Tiesu sniegt nolēmumu par šo jautājumu, ja tādos pašos apstākļos citas Eiropas Savienības dalībvalsts tiesa vai tribunāls to lūgtu attiecībā uz Regulu par dokumentu izsniegšanu un tās īstenošanas pasākumiem, kas minēti šī Nolīguma 2. panta 1. punktā.
   2.   Saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem Dānijas tiesas, interpretējot Nolīgumu, pienācīgi ņem vērā nolēmumus, kas pieder pie Eiropas Kopienu Tiesas prakses un kas attiecas uz Regulas par dokumentu izsniegšanu noteikumiem un visiem Kopienas īstenošanas pasākumiem.
   3.   Dānija, līdzīgi kā Padome, Komisija un jebkura dalībvalsts, var lūgt Tiesu sniegt nolēmumu par jautājumu, kas saistīts ar Nolīguma interpretāciju. Nolēmums, ko sniegusi Tiesa, atbildot uz šādu lūgumu, neattiecas uz dalībvalstu tiesu vai tribunālu spriedumiem, kas kļuvuši par res judicata.
   4.   Dānijai ir tiesības iesniegt Tiesai apsvērumus gadījumos, kad jautājumu tai iesniegusi dalībvalsts tiesa vai tribunāls prejudiciāla nolēmuma sniegšanai attiecībā uz visu 2. panta 1. punktā minēto noteikumu interpretāciju.
   5.   Piemēro Protokolu par Eiropas Kopienu Tiesas Statūtiem un tās Reglamentu.
   6.   Ja Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumi, kas attiecas uz Tiesas nolēmumiem, tiek grozīti tā, ka tas ietekmē nolēmumus, kuri attiecas uz Regulu par dokumentu izsniegšanu, Dānija var paziņot Komisijai lēmumu nepiemērot grozījumus saistībā ar Nolīgumu. Paziņojumu sniedz laikā, kad stājas spēkā grozījumi, vai 60 dienu laikā no to stāšanās spēkā.
   Tādā gadījumā Nolīgumu uzskata par izbeigtu. Izbeigšana stājas spēkā trīs mēnešu laikā pēc paziņojuma.
   7.   Lūgumus, kas nosūtīti pirms 6. punktā noteiktās Nolīguma izbeigšanas dienas, tas neietekmē.
   7. pants
   Eiropas Kopienu Tiesas kompetence saistībā ar Nolīguma izpildi
   1.   Komisija var celt prasības Tiesā pret Dāniju par to saistību neizpildi, kuras izriet no Nolīguma.
   2.   Dānija var iesniegt sūdzību Komisijai par to, ka dalībvalsts nav izpildījusi saistības saskaņā ar Nolīgumu.
   3.   Piemēro attiecīgos Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumus, kas reglamentē tiesvedību Tiesā, kā arī Protokolu par Eiropas Kopienu Tiesas Statūtiem un tās Reglamentu.
   8. pants
   Teritoriālā piemērošana
   Nolīgumu piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 299. pantā minētajām teritorijām.
   9. pants
   Nolīguma izbeigšana
   1.   Nolīgumu izbeidz, ja Dānija informē pārējās dalībvalstis, ka tā vairs nevēlas izmantot Protokola par Dānijas nostāju I daļas noteikumus saskaņā ar minētā protokola 7. pantu.
   2.   Nolīgumu var izbeigt ikviena Līgumslēdzēja puse, paziņojot par to otrai Līgumslēdzējai pusei. Izbeigšana stājas spēkā sešu mēnešu laikā pēc šāda paziņojuma dienas.
   3.   Lūgumus, kas nosūtīti pirms 1. vai 2. punktā noteiktās Nolīguma izbeigšanas dienas, tas neietekmē.
   10. pants
   Stāšanās spēkā
   1.   Nolīgumu katra Līgumslēdzēja puse pieņem saskaņā ar tās attiecīgajām procedūrām.
   2.   Nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā sestajam mēnesim pēc Līgumslēdzēju pušu paziņojuma, ka tās pabeigušas procedūras, kas vajadzīgas šim nolūkam.
   11. pants
   Teksta autentiskums
   Nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovaku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

      Hecho en Bruselas, el diecinueve de octubre del dos mil cinco.
      V Bruselu dne devatenáctého října dva tisíce pět.
      Udfærdiget i Bruxelles den nittende oktober to tusind og fem.
      Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Oktober zweitausendfünf.
      Kahe tuhande viienda aasta oktoobrikuu üheksateistkümnendal päeval Brüsselis.
      Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες πέντε.
      Done at Brussels on the nineteenth day of October in the year two thousand and five.
      Fait à Bruxelles, le dix-neuf octobre deux mille cinq.
      Fatto a Bruxelles, addì diciannove ottobre duemilacinque.
      Briselē, divtūkstoš piektā gada deviņpadsmitajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai penktų metų spalio devynioliktą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kettőezer ötödik év október tizenkilencedik napján.
      Magħmul fi Brussel, fid-dsatax jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u ħamsa.
      Gedaan te Brussel, de negentiende oktober tweeduizend vijf.
      Sporządzono w Brukseli dnia dziewiętnastego października roku dwa tysiące piątego.
      Feito em Bruxelas, em dezanove de Outubro de dois mil e cinco.
      V Bruseli dňa devätnásteho októbra dvetisícpäť.
      V Bruslju, devetnajstega oktobra leta dva tisoč pet.
      Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaviisi.
      Som skedde i Bryssel den nittonde oktober tjugohundrafem.

         Por la Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         Az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólonoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         Za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Por el Reino de Dinamarca
         Za Dánské království
         For Kongeriget Danmark
         Für das Königreich Dänemark
         Taani Kuningriigi nimel
         Για το Βασίλειο της Δανίας
         For the Kingdom of Denmark
         Pour le Royaume de Danemark
         Per il Regno di Danimarca
         Dānijas Karalistes vārdā
         Danijos Karalystės vardu
         A Dán Királyság részéről
         Għar-Renju tad-Danimarka
         Voor het Koninkrijk Denemarken
         W imieniu Królestwa Danii
         Pelo Reino da Dinamarca
         Za Dánske kráľovstvo
         Za Kraljevino Dansko
         Tanskan kuningaskunnan puolesta
         På Konungariket Danmarks vägnar

      (1)  OV C 261, 27.8.1997., 1. lpp. Tajā pašā dienā, kad tika izstrādāta Konvencija, Padome ņēma vērā paskaidrojošo ziņojumu par Konvenciju, kas iekļauts iepriekšminētā Oficiālā Vēstneša 26. lpp.

      (2)  OV L 160, 30.6.2000., 37. lpp.


title: Padomes Lēmums 2007/412/TI ( 2007. gada 12. jūnijs ), ar ko groza Lēmumu 2002/348/TI par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā

text:
               15.6.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 155/76

      PADOMES LĒMUMS 2007/412/TI
   (2007. gada 12. jūnijs),
   ar ko groza Lēmumu 2002/348/TI par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
   ņemot vērā Austrijas Republikas ierosmi (1),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Savienības mērķis, cita starpā, ir nodrošināt pilsoņiem augstu drošības pakāpi brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, pilnveidojot dalībvalstu kopīgu rīcību policijas sadarbības jomā.

               (2)

               Padome 2002. gada 25. aprīlī pieņēma Lēmumu 2002/348/TI (3), ar ko noteica tādu valsts futbola informācijas centru izveidi katrā dalībvalstī, kas kalpotu kā īpaši centri, kuros būs pieejama policijas informācija attiecībā uz starptautiskām futbola sacensībām. Minētajā lēmumā ir noteikti uzdevumi un procedūras, kas jāpieņem visiem valsts futbola informācijas centriem.

               (3)

               Ņemot vērā pēdējo gadu pieredzi, piemēram, Eiropas futbola čempionātu 2004. gadā un ekspertu novērtējumu par policijas starptautisko sadarbību šajā čempionātā, un plašu policijas sadarbību attiecībā uz starptautiskajām un klubu sacensībām Eiropā vispār, Lēmums 2002/348/TI būtu jāpārskata un jāatjaunina. Pēdējos gados turpina palielināties tādu līdzjutēju skaits, kas ierodas uz sacensībām ārzemēs. Tāpēc atbildīgajām iestādēm ir svarīgi stiprināt sadarbību un profesionālāk veikt informācijas apmaiņu, lai ierobežotu sabiedriskās kārtības traucējumus un lai ļautu visām dalībvalstīm veikt efektīvu riska novērtējumu. Ierosinātie grozījumi ir izstrādāti, pamatojoties uz pieredzi, kas apkopota no vairākiem valsts futbola informācijas punktiem to ikdienas darbā; tiem vajadzētu dot šiem punktiem iespēju veikt darbu strukturētākā un profesionālākā veidā, nodrošinot augstas kvalitātes informācijas apmaiņu.

               (4)

               Grozījumi neskar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktus, jo īpaši atbildības sadalījumu starp dažādām iestādēm un dienestiem, un pilnvaras, ko saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu īsteno Komisija,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Lēmums 2002/348/TI tiek grozīts šādi.

               1)

               Lēmuma 2. pantu groza šādi:

                           a)

                           2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
                           “2.   Valsts futbola informācijas punktiem saskaņā ar spēkā esošajiem valsts un starptautiskajiem noteikumiem ir pieeja informācijai, kas saistīta ar personiskiem datiem par bīstamiem līdzjutējiem.”;

                           b)

                           pievieno šādu punktu:
                           “6.   Valsts futbola informācijas punkts citu valstu futbola informācijas punktu vajadzībām sagatavo un izplata regulārus vispārējus un /vai tematiskus novērtējumus par nekārtībām valsts mēroga futbola sacensību laikā.”.

               2)

               Lēmuma 3. pantu groza šādi:

                           a)

                           Trešās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu tekstu:
                           “3.   Personas datu apmaiņa noris saskaņā ar piemērojamiem valsts un starptautiskajiem noteikumiem, ņemot vērā principus, kas ietverti Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvencijā Nr. 108 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz automātisku personas datu apstrādi, kā arī – attiecīgā gadījumā – Eiropas Padomes Ministru komitejas 1987. gada 17. septembra Ieteikumā Nr. R(87)15, kas reglamentē personas datu izmantošanu policijas vajadzībām.”.

                           b)

                           pievieno šādu punktu:
                           “4.   Informācijas apmaiņa notiek, izmantojot atbilstīgās veidlapas no pielikuma, kas pievienots rokasgrāmatai, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumi, kas paredzēti vardarbības un traucējumu novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts. Valsts futbola informācijas punkti nodrošina, ka informācija, ko tie nosūta, ir pilnīga un atbilst šīm veidlapām.”

         2. pants
   Padome novērtē, ka šo lēmumu varētu īstenot vēlākais līdz 2010. gada 12. jūnijam.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2007. gada 12. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         W. SCHÄUBLE

      (1)  OV C 164, 15.7.2006., 30. lpp.

      (2)  Atzinums sniegts 2007. gada 22. martā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (3)  OV L 121, 8.5.2002., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (1998. gada 3. decembris), ar ko papildina nozieguma veida cilvēku tirdzniecība definīciju Eiropola konvencijas pielikumā (1999/C 26/05)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31999D0130(01)

Oficiālais Vēstnesis C 026 , 30/01/1999 Lpp. 0021 - 0021

		Padomes Lēmums(1998. gada 3. decembris),ar ko papildina nozieguma veida "cilvēku tirdzniecība" definīciju Eiropola konvencijas pielikumā(1999/C 26/05)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā 43. panta 3. punktu Konvencijā par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola konvencijā) [1], kas pamatojas uz K3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību,atsaucoties uz 1997. gada 4. decembrī Padomē noslēgto vienošanos par nozieguma veida "cilvēku tirdzniecība" definīcijas papildināšanu Eiropola konvencijas pielikumā,pēc šī jautājuma apspriešanas Eiropola vadības pārvaldē,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo nozieguma veida "cilvēku tirdzniecība" definīciju Eiropola konvencijas pielikumā papildina šādi:- ""cilvēku tirdzniecība" ir personas pakļaušana reālai un nelikumīgai citu personu varai, izmantojot vardarbību vai draudus vai ļaunprātīgi izmantojot dienesta stāvokli vai atkarību, īpaši, lai izmantotu prostitūcijā, seksuāli izmantotu nepilngadīgos vai veiktu seksuālu vardarbību pret nepilngadīgajiem vai lai tirgotos ar pamestiem bērniem. Šie izmantošanas veidi ietver arī bērnu pornogrāfijas materiālu ražošanu, pārdošanu vai izplatīšanu;."2. pantsŠis lēmums stājas spēkā 1999. gada 1. janvārī.Briselē, 1998. gada 3. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsK. Schlögl[1] OV C 316, 27.11.1995., 1. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (1994. gada 17. jūnijs), ar ko pilnvaro Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu apstiprināt ar parakstu un noslēgt Konvenciju, ar kuru nosaka Eiropas skolu statūtus

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994D0557

Oficiālais Vēstnesis L 212 , 17/08/1994 Lpp. 0001 - 0002 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 16 Sējums 2 Lpp. 0081  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 16 Sējums 2 Lpp. 0081

		Padomes lēmums(1994. gada 17. jūnijs),ar ko pilnvaro Eiropas Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu apstiprināt ar parakstu un noslēgt Konvenciju, ar kuru nosaka Eiropas skolu statūtus(94/557/EK, Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 235. pantu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 203. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2]tā kā Eiropas Kopienas, lai nodrošinātu Kopienas iestāžu pienācīgu darbību un veicinātu uzdevumu izpildi, vēlas nodrošināt sava personāla bērniem vienotu izglītību Eiropas skolās; tā kā tādēļ 1957. gada 12. aprīlī sākotnējās dalībvalstis parakstīja Konvenciju, ar kuru nosaka Eiropas skolu statūtus;tā kā 1990. gada 31. maijā Padome un izglītības ministrs, tiekoties Padomē, pieprasīja pieņemt jaunu konvenciju par Eiropas skolām, lai piešķirtu lielāku efektivitāti skolu darbībai un lielāku Kopienas nozīmes atzīšanu tajās;tā kā Kopienas līdzdalība minētās konvencijas īstenošanā ir vajadzīga, lai nodrošinātu Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas mērķu sasniegšanu;tā kā Eiropas Kopiena un Eiropas Atomenerģijas kopiena piedalīsies konvencijas īstenošanā, izmantojot pilnvaras, kas izriet no konvencijas normām un tādiem aktiem, kādus tās var nākotnē pieņemt saskaņā ar konvencijas noteikumiem;tā kā Eiropas Kopienai ir attiecīgi jānoslēdz minētā konvencija;tā kā rīcības vienīgās pilnvaras šā lēmuma pieņemšanai ir tās, kas noteiktas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 235. pantā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 203. pantā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā apstiprina Konvenciju, ar kuru nosaka Eiropas skolu statūtus.Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam dod tiesības izraudzīties personu vai personas, kam ir pilnvaras parakstīt Konvenciju, uzliekot saistības Eiropas Kopienai un Eiropas Atomenerģijas kopienai, kā arī izraudzīties personu, kas ir pilnvarota deponēt apstiprinājuma dokumentu saskaņā ar Konvencijas 33. pantu.Luksemburgā, 1994. gada 17. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājsTh. Mikroutsikos[1] OV C 93, 2.4.1993., 1. lpp.[2] OV C 128, 9.5.1994.--------------------------------------------------


title: 2009/434/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 25. maijs ), ar kuru groza Lēmumu 2006/493/EK, ar ko nosaka Kopienas atbalsta apjomu lauku attīstībai no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim , tā sadalījumu pa gadiem un minimālo apjomu, kas jākoncentrē reģionos, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi

text:
               9.6.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 144/25

      PADOMES LĒMUMS

   (2009. gada 25. maijs),
   ar kuru groza Lēmumu 2006/493/EK, ar ko nosaka Kopienas atbalsta apjomu lauku attīstībai no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, tā sadalījumu pa gadiem un minimālo apjomu, kas jākoncentrē reģionos, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi
   (2009/434/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (2005. gada 20. septembris) par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (1) un jo īpaši tās 69. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Lēmumu 2006/493/EK (2) nosaka Kopienas atbalsta apjomu lauku attīstībai laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, tā sadalījumu pa gadiem un minimālo apjomu, kas jākoncentrē reģionos, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi.

               (2)

               Eiropadome 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmē apstiprināja Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EERP), kurā paredzēts uzsākt prioritāru darbību, lai ļautu dalībvalstu ekonomikai ātrāk pielāgoties pašreizējām problēmām.

               (3)

                  EERP pamatā ir ieguldījums, kas ir aptuveni 1,5 % no Eiropas Savienības IKP – skaitlis, kas sasniedz aptuveni EUR 200 miljardus. No minētās summas EUR 1 020 miljoni būtu jādara pieejami visām dalībvalstīm no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, lai attīstītu platjoslas internetu lauku apvidos un stiprinātu darbības, kas saistītas ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 16.a panta 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā noteiktajām prioritātēm. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Deklarāciju par projektu finansēšanu enerģētikas un platjoslas interneta jomā, kā arī KLP “veselības pārbaudes” jomā saistībā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu (3) EUR 600 miljoniem vajadzētu būt pieejamiem 2009. gadā, savukārt EUR 420 miljoni būtu jānodrošina ar kompensācijas mehānismu 2010. gada Kopienas budžeta saskaņošanas procedūrā, un tiem vajadzētu būt pieejamiem 2010. gadā.

               (4)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/493/EK,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmuma 2006/493/EK pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Šo lēmumu piemēro no 2009. gada 1. janvāra.

      Briselē, 2009. gada 25. maijā.

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. ŠEBESTA

      (1)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

      (2)  OV L 195, 15.7.2006., 22. lpp.

      (3)  OV C 108, 12.5.2009., 1. lpp.

      PIELIKUMS

            “PIELIKUMS

               Saistību apropriāciju kopējā summa 2007.–2013. gadam (nemainīgās 2004. gada cenas), tās sadalījums pa gadiem un minimālais apjoms, kas jākoncentrē reģionos, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi (1)

                        2004. gada cenas, izteiktas EUR (2)

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        Kopā

                        Kopējā summa ES-25 plus Bulgārija un Rumānija

                        9 325 497 783

                        10 788 767 263

                        11 058 446 242

                        10 651 531 634

                        9 824 886 713

                        9 588 187 168

                        9 356 225 581

                        70 593 542 384

                        Minimālais apjoms reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi

                        27 676 975 284

               Saistību apropriāciju kopējā summa 2007.–2013. gadam (pašreizējās cenas), tās sadalījums pa gadiem un minimālais apjoms, kas jākoncentrē reģionos, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi (3)

                        Pašreizējās cenas, izteiktas EUR (4)

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        2011

                        2012

                        2013

                        Kopā

                        Kopējā summa ES-25 plus Bulgārija un Rumānija

                        9 896 292 851

                        11 678 108 653

                        12 209 418 209

                        11 995 354 634

                        11 285 706 554

                        11 234 089 442

                        11 181 555 662

                        79 480 526 005

                        Minimālais apjoms reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi

                        31 232 644 963

         (1)  Pirms obligātās modulācijas un citiem pārskaitījumiem no izdevumiem, kas saistīti ar tirgu un tiešajiem maksājumiem lauku attīstībai saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku.

         (2)  Summas noapaļotas līdz vienam euro.

         (3)  Pirms obligātās modulācijas un citiem pārskaitījumiem no izdevumiem, kas saistīti ar tirgu un tiešajiem maksājumiem lauku attīstībai saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku.

         (4)  Summas noapaļotas līdz vienam euro.”


title: 2012/87/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 10. februāris ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas

text:
               15.2.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 41/18

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 10. februāris),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekļa aizstājēju no Spānijas
   (2012/87/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Cristina Elena TENIENTE SÁNCHEZ kundzes pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo amata pilnvaru laiku, proti, līdz 2015. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekļa aizstājēju tiek iecelta:

               —

                  María Isabel NIETO FERNÁNDEZ kundze, Secretaria Técnica de Acción Exterior de la Junta de Extremadura.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 10. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ANTORINI

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2006/245/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 27. februāris ) par protokola noslēgšanu Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses par personu brīvu pārvietošanos attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas piedalīšanos kā Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar to pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               28.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 89/28

         PADOMES LĒMUMS
   (2006. gada 27. februāris)
   par protokola noslēgšanu Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses par personu brīvu pārvietošanos attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas piedalīšanos kā Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar to pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2006/245/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro teikumu un 300. panta 3. punkta otro apakšpunktu,
   ņemot vērā Pievienošanās aktu, kas pievienots 2003. gada Pievienošanās līgumam, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Ievērojot pilnvarojumu, kas 2003. gada 5. maijā dots Komisijai, sarunas ar Šveices Konfederāciju par protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses par personu brīvu pārvietošanos attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas piedalīšanos kā Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar to pievienošanos Eiropas Savienībai, ir pabeigtas.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes 2004. gada 26. oktobra lēmumu un līdz tā noslēgšanai vēlāk, šis protokols Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir parakstīts 2004. gada 26. oktobrī.

               (3)

               Šis protokols būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   1. pants
   Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses par personu brīvu pārvietošanos attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas piedalīšanos kā Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar to pievienošanos Eiropas Savienībai ar šo ir apstiprināts Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Kopienas un tās dalībvalstu vārdā sniedz paziņojumu, kas paredzēts protokola 6. pantā (2).

      Briselē, 2006. gada 27. februārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         U. PLASSNIK

      (1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta.

      (2)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
    ---documentbreak---

               28.3.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 89/30

         PROTOKOLS
   Nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses par personu brīvu pārvietošanos attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas piedalīšanos kā Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar to iestāšanos Eiropas Savienībā
   BEĻĢIJAS KARALISTE,
   ČEHIJAS REPUBLIKA,
   DĀNIJAS KARALISTE,
   VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
   IGAUNIJAS REPUBLIKA,
   GRIEĶIJAS REPUBLIKA,
   SPĀNIJAS KARALISTE,
   FRANCIJAS REPUBLIKA,
   ĪRIJA,
   ITĀLIJAS REPUBLIKA,
   KIPRAS REPUBLIKA,
   LATVIJAS REPUBLIKA,
   LIETUVAS REPUBLIKA,
   LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,
   UNGĀRIJAS REPUBLIKA,
   MALTAS REPUBLIKA,
   NĪDERLANDES KARALISTE,
   AUSTRIJAS REPUBLIKA,
   POLIJAS REPUBLIKA,
   PORTUGĀLES REPUBLIKA,
   SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
   SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,
   SOMIJAS REPUBLIKA,
   ZVIEDRIJAS KARALISTE,
   LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,
   še turpmāk “dalībvalstis”, kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome, un
   EIROPAS KOPIENA, kuru arī pārstāv Eiropas Savienības Padome,
   no vienas puses, un
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, še turpmāk “Šveice”,
   no otras puses,
   turpmāk “Līgumslēdzējas puses”,
   ŅEMOT VĒRĀ 1999. gada 21. jūnija Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses par personu brīvu pārvietošanos (turpmāk “nolīgums”), kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā,
   ŅEMOT VĒRĀ Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas (turpmāk “jaunās dalībvalstis”) pievienošanos Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā,
   TĀ KĀ jaunajām dalībvalstīm jākļūst par nolīguma Līgumslēdzējām pusēm;
   IEVĒROJOT TO, ka Pievienošanās akts Eiropas Savienības Padomei nodrošina tiesības Eiropas Savienības dalībvalstu vārdā slēgt jauno dalībvalstu pievienošanās protokolu šim nolīgumam,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   1.   Jaunās dalībvalstis ar šo kļūst par nolīguma Līgumslēdzējām pusēm.
   2.   No protokola spēkā stāšanās brīža nolīguma noteikumi jaunajām dalībvalstīm būs tikpat saistoši kā pašreizējām nolīguma Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti šajā protokolā.
   2. pants
   Nolīguma galvenajā daļā un tā I pielikumā tiks veikti šādi pielāgojumi:

               a)

               nolīguma Līgumslēdzēju pušu sarakstu aizstāj ar turpmāko:
               “Eiropas Kopiena,
               Beļģijas Karaliste,
               Čehijas Republika,
               Dānijas Karaliste,
               Vācijas Federatīvā Republika,
               Igaunijas Republika,
               Grieķijas Republika,
               Spānijas Karaliste,
               Francijas Republika,
               Īrija,
               Itālijas Republika,
               Kipras Republika,
               Latvijas Republika,
               Lietuvas Republika,
               Luksemburgas Lielhercogiste,
               Ungārijas Republika,
               Maltas Republika,
               Nīderlandes Karaliste,
               Austrijas Republika,
               Polijas Republika,
               Portugāles Republika,
               Slovēnijas Republika,
               Slovākijas Republika,
               Somijas Republika,
               Zviedrijas Republika,
               Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste
               no vienas puses, un
               Šveices Konfederācija
               no otras puses,”;

               b)

               nolīguma 10. pantā iekļauj šādus punktus:
               “1.a   Šveice līdz 2007. gada 31. maijam var paturēt kvantitatīvos ierobežojumus attiecībā uz darba ņēmējiem, kuri strādā Šveicē, un pašdarba ņēmējajiem, kuri ir Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pilsoņi, pieeju divām uzturēšanās kategorijām: uzturēšanās, kas nepārsniedz četrus mēnešus un ir īsāka par vienu gadu, un uzturēšanās uz vienu gadu vai ilgāk. Kvantitatīvu ierobežojumu nebūs attiecībā uz uzturēšanos, kas mazāka par četriem mēnešiem.
               Pirms iepriekš minētā pārejas laika beigām, balstoties uz Šveices ziņojumu, Apvienotā komiteja pārskatīs jauno dalībvalstu pilsoņiem piemēroto pārejas laika darbību. Līdz ar pārskata pabeigšanu un ne vēlāk kā līdz iepriekš minētā laikposma beigām Šveice paziņos Apvienotajai komitejai, vai tā turpinās piemērot kvantitatīvos ierobežojumus darba ņēmējiem Šveicē. Šveice var turpināt piemērot šādus pasākumus līdz 2009. gada 31. maijam. Šāda paziņojuma neiesniegšanas gadījumā pārejas laiks beidzas 2007. gada 31. maijā.
               Šajā punktā definētā pārejas laika beigās visus kvantitatīvos ierobežojumus, kas piemērojami attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pilsoņiem, atceļ. Šīs dalībvalstis ir tiesīgas ieviest tādus pašus kvantitatīvos ierobežojumus Šveices pilsoņiem minētajā laikposmā.”;
               “2.a   Šveice un Čehijas Republika, Igaunijas Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Ungārijas Republika, Polijas Republika, Slovēnijas Republika un Slovākijas Republika līdz 2007. gada 31. maijam attiecībā pret kādas Līgumslēdzējas puses darba ņēmējiem, kuri strādā to teritorijā, var saglabāt kontroli attiecībā uz to darba ņēmēju prioritāti, kas iekļauti to pastāvīgajā darba tirgū, kā arī attiecībā uz algas un darba apstākļiem, kas piemērojami attiecīgās Līgumslēdzējas puses pilsoņiem. Tādu pašu kontroli var saglabāt attiecībā uz personām, kuras nodrošina pakalpojumus četrās nozarēs, kā minēts nolīguma 5. panta 1. punktā: dārzkopības pakalpojumi, būvniecība, iekļaujot saistītās nozares, apsardzes darbība, ēku tīrīšana un apkope (attiecīgi NACE (1) kodi 01.41; 45.1. līdz 4.; 74.60.; 74.70. ). Šveice 1.a, 2.a, 3.a un 4.a punktā minētajā pārejas laikā attiecībā uz pieeju tās darba tirgum dod priekšroku darba ņēmējiem, kuri ir jauno dalībvalstu pilsoņi, nevis darba ņēmējiem, kas tādu valstu pilsoņi, kuras nav ES un EFTA dalībvalstis. Dodot priekšroku darba ņēmējiem, kas iekļauti pastāvīgajā darba tirgū, kontrole netiks piemērota to pakalpojumu sniedzējiem, kuri liberalizēti ar īpašu vienošanos starp Līgumslēdzējām pusēm attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu (ietverot nolīgumu par dažiem valsts iepirkumu aspektiem, ciktāl tas attiecas uz pakalpojumu sniegšanu). Tajā pašā laikposmā var saglabāt kvalifikācijas prasības attiecībā uz uzturēšanās atļaujām laikposmam, kas mazāks par četriem mēnešiem (2), un attiecībā uz personām, kuras nodrošina pakalpojumus četrās iepriekš minētajās nozarēs, kā norādīts nolīguma 5. panta 1. punktā.
               Līdz 2007. gada 31. maijam Apvienotā komiteja pārskatīs pārejas pasākumu darbību, kas iekļauti šajā punktā, pamatojoties uz ziņojumu, kuru sagatavo katra no Līgumslēdzējām pusēm, kas tos īsteno. Līdz ar pārskata pabeigšanu un ne vēlāk kā līdz 2007. gada 31. maijam Līgumslēdzēja puse, kas ir īstenojusi pārejas laika pasākumus, kuri ietverti šajā punktā, un kas ir informējusi Apvienoto komiteju par savu nodomu turpināt piemērot šādus pārejas pasākumus, var turpināt to darīt līdz 2009. gada 31. maijam. Ja šāds paziņojums netiek sniegts, pārejas laiks beidzas 2007. gada 31. maijā.
               Šajā punktā definētā pārejas laika beigās visi šajā punktā iepriekšminētie ierobežojumi tiks atcelti.
               “3.a   Stājoties spēkā šā nolīguma Protokolam par to, kā turpmāk norādītās jaunās dalībvalstis piedalās nolīgumā kā Līgumslēdzējas Puses, un līdz tā laikposma beigām, kurš noteikts 1.a punktā, Šveice kopējās kvotas trešām valstīm ietvaros ik gadu (pro rata temporis) rezervēs darba ņēmējiem, kas strādā Šveicē, un pašnodarbinātām personām, kuras ir Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pilsoņi, jaunu uzturēšanās atļauju (3) minimālo skaitu saskaņā ar šādu plānu:

                           Līdz

                           Atļauju skaits uz laikposmu, kas ir gads vai pārsniedz vienu gadu

                           Atļauju skaits uz laikposmu, kas ir ilgāks par četriem mēnešiem un mazāks par vienu gadu

                           2005. gada 31. maijam

                           900

                           9 000

                           2006. gada 31. maijam

                           1 300

                           12 400

                           2007. gada 31. maijam

                           1 700

                           15 800

                           2008. gada 31. maijam

                           2 200

                           19 200

                           2009. gada 31. maijam

                           2 600

                           22 600

                     “4.a   Tā laikposma beigās, kas minēts 1.a punktā un šajā punktā, un līdz 12 gadiem pēc nolīguma spēkā stāšanās, jāpiemēro nolīguma 10. panta 4. punkts.
               Nozīmīgu darba tirgus traucējumu un traucējumu draudu gadījumā Šveicei un jebkurai no jaunajām dalībvalstīm, kura ir īstenojusi pārejas pasākumus, jāpaziņo par šiem apstākļiem Apvienotajai komitejai līdz 2009. gada 31. maijam. Šajā gadījumā valsts, kas iesniegusi paziņojumu, var turpināt piemērot darba ņēmējiem, kuri strādā tās teritorijā, pasākumus, kas aprakstīti 1.a, 2.a, un 3.a punktā, līdz 2011. gada 30. aprīlim. Tādā gadījumā ikgadējais uzturēšanās atļauju skaits, kas iepriekš minēts 1.a punktā, būs:

                           Līdz

                           Atļauju skaits uz laikposmu, kas ir gads vai pārsniedz vienu gadu

                           Atļauju skaits uz laikposmu, kas ir ilgāks par četriem mēnešiem un īsāks par vienu gadu

                           2010. gada 31. maijam

                           2 800

                           26 000

                           2011. gada 30. aprīlim

                           3 000

                           29 000

                     4.b   Ja Malta cieš no traucējumiem tās darba tirgū vai paredz tādus traucējumus, kas varētu nopietni apdraudēt dzīves vai nodarbinātības līmeni konkrētajā reģionā vai profesijā, un nolemj piemērot noteikumus, kas ir Pievienošanās akta XI pielikuma 2. iedaļā “Personu pārvietošanās brīvība”, ierobežojošie pasākumi, kurus Malta pieņemtu attiecībā pret pārējām ES dalībvalstīm, tāpat varētu tikt piemēroti arī attiecībā pret Šveici. Tādā gadījumā Šveice ir tiesīga pieņemt līdzvērtīgus atbildes pasākumus attiecībā pret Maltu.
               Malta un Šveice var izmantot šo procedūru līdz 2011. gada 30. aprīlim.”;
               “5.a   Pārejas noteikumi 1.a, 2.a, 3.a, 4.a un 4.b punktā, jo īpaši tie, kas minēti 2.a punktā attiecībā uz priekšrocībām darba ņēmējiem, kuri iekļauti pastāvīgajā darba tirgū, un kontroli pār algām un darba apstākļiem, netiek attiecināti uz darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kurām dienā, kad stājas spēkā šā nolīguma Protokols par to, kā turpmāk norādītās jaunās dalībvalstis piedalās nolīgumā kā Līgumslēdzējas Puses, ir atļauts veikt saimniecisko darbību Līgumslēdzēju Pušu teritorijās. Šādas personas jo īpaši var izmantot profesionālās un ģeogrāfiskās mobilitātes priekšrocības.
               Uzturēšanās atļauju turētāji, kuru atļaujas ir derīgas uz īsāku laikposmu nekā viens gads, ir tiesīgi tās atjaunot, un attiecībā pret šiem uzturēšanās atļaujas turētājiem kvantitātes kvotas limita pārpildīšana nevar tikt piemērota. Uzturēšanās atļauju turētājiem, kuru atļaujas ir derīgas vienu gadu vai ilgāk par vienu gadu, ir tiesības pagarināt uzturēšanās atļaujas automātiski. Tādējādi minētājām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajām personām būs priekšroka izmantot brīvas pārvietošanās tiesības, kas piešķirtas reģistrētām personām saskaņā ar šā nolīguma pamatnoteikumiem, jo īpaši ar tā 7. pantu, no tā spēkā stāšanās brīža.”;

               c)

               nolīguma I pielikuma 27. panta 2. punkta atsauce uz 10. panta 2. punktu aizstāj ar 10. panta 2., 2.a, 4.a un 4.b punktu.

         3. pants
   Atkāpjoties no nolīguma I pielikuma 25. panta, piemēro protokola I pielikumā minētos pārejas laikus.
   4. pants
   Šis protokols ir nolīguma sastāvdaļa.
   5. pants
   Nolīguma I, II un III pielikumu groza saskaņā ar šā protokola I, II un III pielikumu, kuri ir šā protokola neatņemama sastāvdaļa.
   6. pants
   1.   Šo protokolu ratificē vai apstiprina Eiropas Savienības Padome – Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā, un Šveices Konfederācija saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām.
   2.   Eiropas Savienības Padome un Šveices Konfederācija viena otru informē par šo procedūru pabeigšanu.
   7. pants
   Šis protokols stājas spēkā tā pirmā mēneša pirmajā dienā, kas seko dienai, kad pēdējais apstiprinājuma dokuments ir deponēts.
   8. pants
   Šis protokols paliek spēkā uz to pašu laiku un saskaņā ar tām pašām modalitātēm kā nolīgums.
   9. pants
   1.   Šis protokols un tam pievienotās deklarācijas ir sastādītas divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.
   2.   Šā protokola versijai maltiešu valodā Līgumslēdzējas Puses autentiskumu apstiprina, veicot vēstuļu apmaiņu. Tā ir spēkā tāpat kā 1. punktā paredzēto valodu versijas.
   3.   Nolīguma un šā protokola maltiešu valodas versijas autentiskumu apstiprinās Līgumslēdzējas puses, veicot vēstuļu apmaiņu. Tas būs tikpat autentisks kā 1. un 2. punktā minētie teksti.

      Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
      V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
      Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
      Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.
      Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
      'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
      Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
      Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
      Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
      Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
      Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
      Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
      Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
      Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
      Sporządzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.
      Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
      V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
      V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri.
      Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
      Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.

         Por los Estados miembros
         Za členské státy
         For medlemsstaterne
         Für die Mitgliedstaaten
         Liikmesriikide nimel
         Για τα κράτη μέλη
         For the Member States
         Pour les États membres
         Per gli Stati membri
         Dalībvalstu vārdā
         Valstybių narių vardu
         A tagállamok részéről
         Għall-Istati Membri
         Voor de lidstaten
         W imieniu Państw Członkowskich
         Pelos Estados-Membros
         Za členské štáty
         Za države članice
         Jäsenvaltioiden puolesta
         På medlemsstaternas vägnar

         Por Ia Comunidad Europea
         Za Evropské společenství
         For Det Europæiske Fællesskab
         Für die Europäische Gemeinschaft
         Euroopa Ühenduse nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
         For the European Community
         Pour la Communauté européenne
         Per la Comunità europea
         Eiropas Kopienas vārdā
         Europos bendrijos vardu
         az Európai Közösség részéről
         Għall-Komunità Ewropea
         Voor de Europese Gemeenschap
         W imieniu Wspólnoty Europejskiej
         Pela Comunidade Europeia
         Za Európske spoločenstvo
         za Evropsko skupnost
         Euroopan yhteisön puolesta
         På Europeiska gemenskapens vägnar

         Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
         Pour la Confédération suisse
         Per la Confederazione svizzera

      (1)  NACE: Padomes Regula (EEK) 3037/90 (1990. gada 9. oktobris) par saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā (OV L 293, 24.10.1990., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2001. gada 19. decembra Komisijas Regulu (EK) 29/2002 (OV L 6, 10.1.2002., 3. lpp.).

      (2)  Darba ņēmēji var iesniegt pieteikumus īstermiņa uzturēšanās atļaujām saskaņā ar kvotām, kuras minētas 3.a punktā uz laiku, kas ir pat mazāks par četriem mēnešiem.”

      (3)  Šīs atļaujas tiks piešķirtas papildus nolīguma 10. pantā minētajām kvotām, kuras ir rezervētas darbiniekiem un pašdarba ņēmējām personām, kas nolīguma parakstīšanas dienā (1999. gada 21. jūnijā) ir dalībvalstu vai Kipras Republikas un Maltas Republikas pilsoņi. Šīs atļaujas arī ir papildus tām atļaujām, kuras piešķir, balstoties uz pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem par stažieru apmaiņu.”;
   I PIELIKUMS
   PĀREJAS PASĀKUMI ZEMES IEGĀDEI UN OTRAI DZĪVESVIETAI
   1.   Čehijas Republika

               a)

               Čehijas Republika uz pieciem gadiem no tās pievienošanās dienas ES var atstāt spēkā Ārzemju apmaiņas likumā Nr. 219/1995 Sb. formulētos noteikumus, kas tika grozīti, par Šveices pilsoņu, kuri nav Čehijas Republikas iedzīvotāji, un uzņēmumu, kas izveidoti saskaņā ar Šveices likumiem, un nav nedz dibināti, nedz kuriem ir filiāles vai pārstāvniecības Čehijas Republikas teritorijā, otras dzīvesvietas iegūšanu Čehijas Republikā.

               b)

               Čehijas Republika uz septiņiem gadiem no tās pievienošanās dienas ES var atstāt spēkā Ārzemju apmaiņas likumā Nr. 219/1995 Sb. ar grozījumiem, likumā Nr. 229/1991 Sb. par vienošanos par īpašuma tiesībām uz zemi un citiem lauksaimniecības īpašumiem un likumā Nr. 95/1999 Sb. par nosacījumiem, kas attiecas uz valstij piederošās lauksaimniecības zemes un meža nodošanu citu vienību īpašumā, formulētos noteikumus attiecībā uz Šveices pilsoņu un uzņēmumu, kas izveidoti saskaņā ar Šveices likumiem, un nav nedz dibināti, nedz reģistrēti Čehijas Republikā, lauksaimniecības zemes un meža iegūšanu. Neskarot šā 1. punkta citus noteikumus, attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meža iegūšanu pret Šveices pilsoni nekādā gadījumā nevar izturēties mazāk labvēlīgi kā protokola parakstīšanas dienā vai ierobežojošākā veidā nekā pret trešās valsts pilsoni.

               c)

               Uz pašnodarbinātiem lauksaimniekiem, kuri ir Šveices pilsoņi un kuri vēlas sākt uzņēmējdarbību un dzīvot Čehijas Republikā, neattiecas b) apakšpunkts vai jebkādas citas procedūras, kuras atšķiras no tām, ko piemēro Čehijas Republikas pilsoņiem.

               d)

               Vispārēju šo pārejas pasākumu pārskatu veic trešajā gadā pēc Čehijas Republikas iestāšanās ES. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laiku, kurš norādīts a)apakšpunktā, saīsināšanu vai izbeigšanu.

               e)

               Ja Čehijas Republika pārejas laikā ievieš nosacījumus nekustamā īpašuma iegūšanai nerezidentiem Čehijas Republikā, tad tiem jābūt pamatotiem uz skaidriem, objektīviem, stabiliem un atklātiem kritērijiem. Šie kritēriji jāpiemēro nediskriminējošā veidā, un tie nepieļauj atšķirības starp Čehijas Republikas un Šveices Konfederācijas pilsoņiem.

               f)

               Ja ir pietiekami pierādījumi, ka pārejas laika beigās Čehijas Republikas lauksaimniecības zemes tirgū būs nopietni traucējumi vai traucējumu draudi, tad Apvienotā komiteja pēc Čehijas Republikas pieprasījuma lems par pārejas laika pagarinājumu maksimāli līdz trīs gadiem.

         2.   Igaunija

               a)

               Igaunija uz septiņiem gadiem no tās pievienošanās dienas ES var atstāt spēkā noteikumus, kas formulēti tās tiesību aktos, kas ir spēkā šā protokola parakstīšanas laikā attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meža iegūšanu Šveices pilsoņiem un uzņēmumiem, kuri izveidoti saskaņā ar Šveices likumiem, un kuri nav nedz dibināti, nedz reģistrēti vai kuriem nav vietējās filiāles vai aģentūras Igaunijā. Attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meža iegūšanu pret Šveices pilsoni nekādā ziņā nevar izturēties mazāk labvēlīgi kā šā protokola parakstīšanas dienā vai ierobežojošākā veidā kā attiecībā pret trešās valsts pilsoni. Saskaņā ar šiem tiesību aktiem, Igaunija ir pieņēmusi Likumu par nekustamā īpašuma iegūšanas ierobežojumiem un Grozījumus zemes reformas likumā, abi likumi ir spēkā no 2003. gada 12. februāra.

               b)

               Uz Šveices pilsoņiem, kuri vēlas reģistrēties kā pašnodarbināti lauksaimnieki un uzturēties Igaunijā, un, kuri ir likumīgi uzturējušies Igaunijā un darbojušies lauksaimniecībā nepārtraukti vismaz trīs gadus, neattiecas a) apakšpunkts vai jebkādas citas procedūras, kas atšķiras no tām, kuras piemēro Igaunijas pilsoņiem.

               c)

               Vispārēju šo pārejas pasākumu pārskatu veic trešajā gadā pēc Igaunijas iestāšanās ES. Šim nolūkam Eiropas Kopienu Komisijai (še turpmāk “Komisija”) iesniedz ziņojumu Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laika, kurš norādīts a) apakšpunktā, saīsināšanu vai izbeigšanu.

               d)

               Ja ir pietiekami pierādījumi, ka pārejas laika beigās Igaunijas lauksaimniecības zemes tirgū ir nopietni traucējumi vai traucējumu draudi, tad saskaņā ar Igaunijas pieprasījumu Apvienotā komiteja lems par pārejas laika pagarinājumu maksimāli līdz trīs gadiem.

         3.   Kipra
   Kipra uz pieciem gadiem no tās pievienošanās dienas ES var atstāt spēkā tiesiskos aktus, kas ir spēkā 2000. gada 31. decembrī, attiecībā uz otrās dzīvesvietas iegūšanu.
   Saskaņā ar Likuma par nekustamā īpašuma iegūšanu (ārzemniekiem) 109. pantu, likumiem 52/69, 55/72 un 50/90 un šo likumu grozījumiem, nekustamā īpašuma iegūšanas atļauja Kiprā, tiem, kuri nav Kipras pilsoņi, ir Ministru Padomes kompetencē. Ministru Padome ir pilnvarojusi rajonu amatpersonas izsniegt atļaujas tās vārdā. Ja attiecīgais nekustamais īpašums pārsniedz 2 donas (1 dona = 1 338 m2), atļauju var piešķirt tikai šādiem mērķiem:

               a)

               galvenajai vai otrai dzīvesvietai, kas nepārsniedz 3 donu platību,

               b)

               zemes gabaliem ar ēkām profesionālajām vai komerciālajām vajadzībām,

               c)

               rūpniecībai tajās nozarēs, kuras tiek uzskatītas par izdevīgām Kipras ekonomikai.

         Iepriekš minētais likums grozīts ar “Likumu Nr. 54(I)/2003 par nekustamā īpašuma (ārzemniekiem) iegūšanu (Grozījums)”. Jaunais likums neuzliek nekādus ierobežojumus ES pilsoņiem un ES reģistrētajiem uzņēmumiem nekustamā īpašuma iegūšanai saistībā ar pastāvīgo dzīvesvietu un tiešajiem ārvalstu ieguldījumiem vai nekustamā īpašuma iegūšanai ES nekustamo īpašumu aģentiem vai zemes izstrādātājiem. Attiecībā uz otras dzīvesvietas iegūšanu, likums paredz, ka uz piecu gadu laikposmu pēc Kipras pievienošanās ES, ES pilsoņi, kuru pastāvīgā dzīvesvieta nav Kipra, kā arī ES reģistrētie uzņēmumi, kuriem nav reģistrēts birojs, galvenā pārvalde vai uzņēmējdarbības galvenā darījumu vieta Kiprā, nevar iegūt nekustamo īpašumu kā otro dzīvesvietu bez iepriekšēja pilnvarojuma no Ministru Padomes, kura, kā minēts iepriekš, deleģējusi savas pilnvaras rajonu amatpersonām.
   4.   Latvija

               a)

               Latvija uz septiņiem gadiem no tās pievienošanās dienas ES var atstāt spēkā noteikumus, kas formulēti Likumā par grozījumiem likumā par lauksaimniecības zemes privatizāciju lauku apvidos (spēkā no 2003. gada 14. aprīļa) attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meža iegūšanu Šveices pilsoņiem un uzņēmumiem, kuri izveidoti saskaņā ar Šveices likumiem un kuri nav nedz dibināti, nedz reģistrēti vai kuriem nav vietējās filiāles vai aģentūras Latvijā. Attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meža iegūšanu pret Šveices pilsoni nekādā ziņā nevar izturēties mazāk labvēlīgi kā šā protokola parakstīšanas dienā vai ierobežojošākā veidā nekā attiecībā pret trešās valsts pilsoni.

               b)

               Vispārēju šo pārejas pasākumu pārskatu veic trešā gada beigās pēc Latvijas iestāšanās ES. Šim nolūkam Komisija iesniedz ziņojumu Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laika, kurš norādīts a) apakšpunktā, saīsināšanu vai izbeigšanu.

               c)

               Ja ir pietiekami pierādījumi, ka pārejas laika beigās Latvijas lauksaimniecības zemes tirgū būs nopietni traucējumi vai traucējumu draudi, tad saskaņā ar Latvijas pieprasījumu Apvienotā komiteja lems par pārejas laika pagarinājumu maksimāli līdz trīs gadiem.

         5.   Lietuva

               a)

               Lietuva uz septiņiem gadiem no tās pievienošanās dienas ES var atstāt spēkā noteikumus, kas formulēti tās tiesību aktos, kuri ir spēkā šā protokola parakstīšanas laikā, attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meža iegūšanu Šveices pilsoņiem un uzņēmumiem, kuri izveidoti saskaņā ar Šveices likumiem un kuri nav nedz dibināti, nedz reģistrēti, vai kuriem nav vietējās filiāles vai aģentūras Lietuvā. Attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meža iegūšanu pret Šveices pilsoni nekādā ziņā nevar izturēties mazāk labvēlīgi kā šā protokola parakstīšanas dienā vai ierobežojošākā veidā nekā attiecībā pret trešās valsts pilsoni. Saskaņā ar šiem tiesību aktiem Šveices pilsoņi un juridiskās personas, kā arī organizācijas, kuras dibinātas Šveicē bez juridiskās personas statusa, bet ar pilsoņa tiesībām saskaņā ar Šveices tiesību aktiem, nevar iegūt lauksaimniecības zemi un mežsaimniecības zemi pirms 7 gadu pārejas laika beigām, kā tas noteikts Lietuvas Republikas Pievienošanās līgumā Eiropas Savienībai.

               b)

               Uz Šveices pilsoņiem, kuri vēlas reģistrēties kā pašnodarbināti lauksaimnieki un uzturēties Lietuvā, un, kuri ir likumīgi uzturējušies un nodarbojušies ar lauksaimniecību Lietuvā nepārtraukti vismaz trīs gadus, neattiecas a) apakšpunkta noteikumi vai jebkādas citas procedūras, kas atšķiras no tām, kuras piemēro Lietuvas pilsoņiem.

               c)

               Vispārēju šo pārejas pasākumu pārskatu veic trešajā gadā pēc Lietuvas iestāšanās ES. Šajā nolūkā Komisija iesniedz ziņojumu Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laika, kurš norādīts a) apakšpunktā, saīsināšanu vai izbeigšanu.

               d)

               Ja ir pietiekami pierādījumi, ka pārejas laika beigās Lietuvas lauksaimniecības zemes tirgū būs nopietni traucējumi vai traucējumu draudi, tad saskaņā ar Lietuvas pieprasījumu Apvienotā komiteja lems par pārejas laika pagarinājumu maksimāli līdz trīs gadiem.

         6.   Ungārija

               a)

               Ungārija uz pieciem gadiem no tās pievienošanās dienas ES var atstāt spēkā noteikumus, kas formulēti Likuma LV (55/1994) par lauksaimniecības zemi ar grozījumiem attiecībā uz otras dzīvesvietas iegūšanu.

               b)

               Uz Šveices pilsoņiem, kuri ir likumīgi uzturējušies Ungārijā nepārtraukti vismaz četrus gadus, neattiecas a) apakšpunkts vai jebkādi citi noteikumi un procedūras, kas atšķiras no tām, kuras piemēro Ungārijas pilsoņiem. Pārejas laikā Ungārija piemēro procedūras otras dzīvesvietas iegūšanai, kuras pamatotas uz objektīviem, stabiliem, skaidriem un atklātiem kritērijiem. Šie kritēriji jāpiemēro nediskriminējošā veidā, un tie nevar pieļaut atšķirības attiecībā uz Šveices pilsoņiem, kuri uzturas Ungārijā.

               c)

               Ungārija uz septiņiem gadiem no tās iestāšanās brīža ES var atstāt spēkā aizliegumus, kas formulēti Likuma LV (55/1994) par lauksaimniecības zemi ar grozījumiem attiecībā uz lauksaimniecības zemes iegūšanu fizisko personu, kuras nav Ungārijas iedzīvotāji vai pilsoņi, kā arī juridisku personu īpašumā.

               d)

               Uz Šveices pilsoņiem, kuri vēlas reģistrēties kā pašnodarbināti lauksaimnieki un uzturēties Ungārijā, un, kuri ir likumīgi uzturējušies un nodarbojušies ar lauksaimniecību Ungārijā nepārtraukti vismaz trīs gadus, neattiecas a) apakšpunkts vai jebkādas citas procedūras, kas atšķiras no tām, kurām piemēro Ungārijas pilsoņiem.

               e)

               Vispārēju šo pārejas pasākumu pārskatu veic trešajā gadā pēc Ungārijas iestāšanās ES. Šim nolūkam Komisijai iesniedz ziņojumu Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laika, kurš norādīts c) punktā, saīsināšanu vai izbeigšanu.

               f)

               Ja pārejas laikā Ungārija piemēro procedūras lauksaimniecības zemes iegūšanai, tad tās ir pamatotas uz objektīviem, stabiliem, skaidriem un atklātiem kritērijiem. Šos kritērijus piemēro nediskriminējošā veidā.

               g)

               Ja ir pietiekami pierādījumi, ka pārejas laika beigās Ungārijas lauksaimniecības zemes tirgū būs nopietni traucējumi vai traucējumu draudi, tad Apvienotā komiteja saskaņā ar Ungārijas pieprasījumu lems par pārejas laika pagarinājumu maksimāli līdz trīs gadiem.

         7.   Malta
   Īpašuma iegūšanu Maltas salās ir noteikta Nekustamā īpašuma likumā (īpašuma iegūšana nerezidentiem) (Maltas Likumu 246. pants). Šis likums nosaka, ka

               a)

                           (1)

                           Šveices pilsonis var iegādāties nekustamo īpašumu Maltā, bet, lai šī persona varētu izmantot šo īpašumu kā dzīvesvietu (nav nepieciešams kā galvenā dzīvesvieta), šai personai nedrīkst jau būt īpašumā cita dzīvesvieta Maltā. Lai veiktu šādus pirkumus, personām nav nepieciešamas uzturēšanās tiesības Maltā, lai gan šīs personas var saņemt atļauju (ar dažiem izņēmumiem, kuri noteikti tiesību aktos), kuru nevar nepiešķirt, ja īpašuma vērtība ir augstāka nekā ikgadējā ar indeksu noteiktā summa (pašreiz 30 000 MTL dzīvoklim un 50 000 MTL mājai);

                           (2)

                           Šveices pilsonis var arī izvēlēties Maltu par savu galveno dzīvesvietu jebkurā laikā saskaņā ar attiecīgo valsts likumdošanu. Maltas atstāšana neuzliek nekādus pienākumus atbrīvoties no jebkāda īpašuma, kas iegūts kā galvenā dzīvesvieta.

               b)

               Šveices pilsoņiem, kuri iegādājas īpašumus ar likumu īpaši noteiktos apgabalos (tie parasti ir apgabali, kas ietilpst pilsētu atjaunošanas projektos), nav nepieciešamas atļaujas šādiem pirkumiem, tāpat nav noteikti ierobežojumi nedz skaita, nedz šāda īpašuma, ko viņi varētu iegādāties, lietošanas vai vērtības ziņā.

         8.   Polija

               a)

               Polija uz pieciem gadiem no tās pievienošanās dienas ES var paturēt spēkā tās tiesību aktus, kas ir spēkā protokola parakstīšanas laikā attiecībā uz otras dzīvesvietas iegūšanu. Saskaņā ar šiem tiesību aktiem Šveices pilsoņiem būs jāievēro prasības, kas noteiktas 1920. gada 24. marta Likumā par nekustamā īpašuma iegūšanu ārzemniekiem un tā grozījumos (Dz.U. 1996., Nr. 54, 245. pants ar grozījumiem).

               b)

               Uz Šveices pilsoņiem, kuri ir likumīgi uzturējušies Polijā nepārtraukti vismaz četrus gadus, neattiecas a) apakšpunkts vai jebkādas citas procedūras, kas atšķiras no tām, kuras piemēro Polijas pilsoņiem attiecībā uz otras dzīvesvietas iegūšanu.

               c)

               Polija uz divpadsmit gadiem no tās iestāšanās brīža ES var paturēt spēkā noteikumus, kas formulēti tās tiesību aktos attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meža iegūšanu. Šveices pilsoņus vai juridiskās personas, kuras izveidotas saskaņā ar Šveices likumiem, nekādā ziņā nevar pakļaut mazāk labvēlīgiem noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības zemes un mežu iegūšanu kā šā protokola parakstīšanas dienā. Saskaņā ar šiem tiesību aktiem Šveices pilsoņiem jāievēro prasības, kas noteiktas 1920. gada 24. marta Likumā par nekustamā īpašuma iegūšanu ārzemniekiem un tā grozījumos (Dz.U. 1996., Nr. 54, 245. pants ar grozījumiem).

               d)

               Uz Šveices pilsoņiem, kuri vēlas reģistrēties kā pašnodarbināti lauksaimnieki un kuri ir likumīgi uzturējušies un nomājuši zemi Polijā kā fiziskas vai juridiskas personas nepārtraukti vismaz trīs gadus, no iestāšanās dienas neattiecas c) apakšpunkts vai jebkādas citas procedūras, kas atšķiras no tām, kuras piemēro Polijas pilsoņiem attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meža pirkšanu. Warmińsko–Mazurskie, Pomorskie, Kujawsko–Pomorskie, Zachodniopomorskie, Lubuskie, Dolnośląskie, Opolskie un Wielkopolskie vojevodistēs uzturēšanās un nomas laikposmu, kas norādīts iepriekšējā teikumā, pagarina līdz septiņiem gadiem. Nomas laikposmu, kas nepieciešams, lai zemi varētu iegādāties īpašumā, aprēķinās individuāli katram Šveices pilsonim, kurš nomājis zemi Polijā no apstiprinātā datuma sākotnējā nomas līgumā. Pašnodarbinātie lauksaimnieki, kuri zemi nomājuši nevis kā fiziskas, bet juridiskas personas, saskaņā ar nomas līgumu var nodot juridiskās personas tiesības sev kā fiziskām personām. Tā nomas laikposma aprēķināšanā, kas nepieciešams, lai iegādātos zemi īpašumā, ieskaita nomas laikposmus, kas pastāvējuši ar juridiskas personas līgumu. Fizisku personu nomas līgumi var tikt apstiprināti ar atpakaļejošu datumu, un apstiprinātajos līgumos ieskaitīs visus nomas laikposmus. Pašnodarbinātiem lauksaimniekiem nav noteikts termiņš, lai pārveidotu savus pašreizējos nomas līgumus par līgumiem ar fiziskām personām vai rakstiskos līgumos ar apstiprinātu datumu. Nomas līgumu pārveidošanas procedūra ir skaidra, un tā nekādā gadījumā neveido jaunus šķēršļus.

               e)

               Vispārēju šo pārejas pasākumu pārskatu veic trešajā gadā pēc Polijas iestāšanās ES. Šajā nolūkā Komisija iesniedz ziņojumu Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laika, kurš norādīts a) apakšpunktā, saīsināšanu vai izbeigšanu.

               f)

               Pārejas laikā Polija piemēro likumā noteikto atļauju izsniegšanas procedūru, kas nodrošina to, ka atļauja nekustamā īpašuma iegūšanai Polijā ir pamatota uz skaidriem, objektīviem, stabiliem un atklātiem kritērijiem. Šos kritērijus piemēro nediskriminējošā veidā.

         9.   Slovēnija

               a)

               Ja līdz laikposma beigām, kas ir maksimāli septiņi gadi no dienas, kad Slovēnija ir pievienojusies ES, rodas nopietnas grūtības, kas ilgi ietekmē nekustamā īpašuma tirgu vai var ievērojami pasliktināt nekustamā īpašuma tirgu noteiktā reģionā, Slovēnija var lūgt atļauju veikt aizsargpasākumus, lai stabilizētu situāciju nekustamā īpašuma tirgū.

               b)

               Pēc Slovēnijas lūguma Apvienotā komiteja ārpus kārtas nosaka, kādus aizsargpasākumus tā atzīst par vajadzīgiem, konkretizējot apstākļus un pasākumu īstenošanas metodes.

               c)

               Ja rodas nopietnas grūtības nekustamā īpašuma tirgū, tad pēc Slovēnijas steidzama lūguma Apvienotā komiteja lēmumu pieņem piecu darba dienu laikā pēc tam, kad ir saņēmusi lūgumu, kam pievienota vajadzīgā papildinformācija. Tādējādi pieņemtos pasākumus piemēro nekavējoties, tajos ņem vērā visu attiecīgo pušu intereses.

               d)

               Pasākumi, kurus pieļauj saskaņā ar b) apakšpunktu, var ietvert atkāpes no šā nolīguma noteikumiem tiktāl un uz tik ilgu laiku, cik noteikti vajadzīgs, lai sasniegtu a) apakšpunktā minētos mērķus.

         10.   Slovākija

               a)

               Slovākija uz septiņiem gadiem no tās pievienošanās dienas ES var atstāt spēkā tiesību aktus attiecībā uz lauksaimniecības zemes un mežu iegūšanu nerezidentiem. Saskaņā ar šiem tiesību aktiem (nerezidents var iegūt tiesības uz nekustamo īpašumu, kas atrodas Slovākijas Republikā, izņemot lauksaimniecības un mežu zemi. Nerezidents nevar iegūt tiesības uz nekustamo īpašumu, kura iegūšana ir ierobežota ar īpašiem noteikumiem, kas formulēti Ārzemju apmaiņas likuma Nr. 202/1995 grozījumos).

               b)

               Pret Šveices pilsoni nekādā gadījumā nevar izturēties mazāk labvēlīgi attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meža iegūšanu kā šā protokola parakstīšanas dienā vai izturēties ierobežojošākā veidā nekā pret trešās valsts pilsoni.

               c)

               Uz Šveices pilsoņiem, kuri vēlas reģistrēties kā pašnodarbināti lauksaimnieki un kuri ir likumīgi uzturējušies un darbojušies lauksaimniecībā Slovākijā nepārtraukti vismaz trīs gadus, neattiecas a) apakšpunkta noteikumi vai jebkādas citas procedūras, kas atšķiras no tām, kuras piemēro Slovākijas pilsoņiem.

               d)

               Vispārēju šo pārejas pasākumu pārskatu veic trešā gada beigās pēc Slovākijas iestāšanās ES. Šajā nolūkā Komisijai iesniedz ziņojums Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laika, kurš norādīts a) apakšpunktā, saīsināšanu vai izbeigšanu.

               e)

               Ja pārejas laikā Slovākija piemēro procedūras nekustamā īpašuma iegūšanai Slovākijā nerezidentiem, tās pamato ar skaidriem, objektīviem, stabiliem un atklātiem kritērijiem. Šos kritērijus piemēro nediskriminējošā veidā, un tie nepieļauj atšķirības starp Slovākijas un Šveices pilsoņiem.

               f)

               Ja ir pietiekami pierādījumi, ka pārejas laika beigās Slovākijas lauksaimniecības zemes tirgū ir nopietni traucējumi vai traucējumu draudi, tad saskaņā ar Slovākijas pieprasījumu Apvienotā komiteja lems par pārejas laika pagarinājumu maksimāli līdz trīs gadiem.

         II PIELIKUMS
   Nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses par personu brīvu pārvietošanos II pielikumu groza šādi.

               1.

               Zem virsraksta “A iedaļa: Tiesību akti, uz kuriem izdarīta atsauce” 1. punktā “Regula (EEK) Nr. 1408/71” pēc “301 R 1386: Regula (EK) Nr. 1386/2001 …” iekļauj šādu tekstu:
               “12003 TN 02/02/A: 2003. gada 16. aprīļa Akts, kas attiecas uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā.”

               2.

               Zem virsraksta “Lai īstenotu šo nolīgumu, regulu pielāgo šādi:” nolīguma II pielikuma A iedaļas 1. punktu tiks groza šādi:

                           a)

                           zem i) apakšpunkta, attiecībā uz III pielikuma A daļu, pēc pēdējā ieraksta “Zviedrija – Šveice” pievieno turpmāko:

                                       “Čehijas Republika – Šveice
                                       Nav.

                                       Igaunija – Šveice
                                       Nav konvencijas.

                                       Kipra – Šveice
                                       Nav.

                                       Latvija – Šveice
                                       Nav konvencijas.

                                       Lietuva – Šveice
                                       Nav konvencijas.

                                       Ungārija – Šveice
                                       Nav.

                                       Malta – Šveice
                                       Nav konvencijas.

                                       Polija – Šveice
                                       Nav konvencijas.

                                       Slovēnija – Šveice
                                       Nav.

                                       Slovākija – Šveice
                                       Nav.”;

                           b)

                           zem j) apakšpunkta, attiecībā uz III pielikuma B daļu, pēc pēdējā ieraksta “Zviedrija – Šveice” pievieno turpmāko:

                                       “Čehijas Republika – Šveice
                                       Nav.

                                       Igaunija – Šveice
                                       Nav konvencijas.

                                       Kipra – Šveice
                                       Nav.

                                       Latvija – Šveice
                                       Nav konvencijas.

                                       Lietuva – Šveice
                                       Nav konvencijas.

                                       Ungārija – Šveice
                                       Nav.

                                       Malta – Šveice
                                       Nav konvencijas.

                                       Polija – Šveice
                                       Nav konvencijas.

                                       Slovēnija – Šveice
                                       Nav.

                                       Slovākija – Šveice
                                       Nav.”;

                           c)

                           o) apakšpunktu attiecībā uz VI pielikumu groza šādi:

                                       aa)

                                       3. punkta a) apakšpunkta iv) daļā aiz vārda “Spānija” iekļauj vārdu “Ungārija”;

                                       bb)

                                       4. punktā aiz vārda “Vācija” iekļauj vārdu “Ungārija”.

               3.

               Zem virsraksta “A iedaļa: Tiesību akti uz kuriem izdarīta atsauce” 2. punktā “Regula (EEK) Nr. 574/72” pēc “302 R 410: Komisijas Regulas (EK) Nr. 410/2002 …” iekļauj šādu tekstu:
               “12003 TN 02/02/A: 2003. gada 16. aprīļa Akts, kas attiecas uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā.”

               4.

               Zem virsraksta “B iedaļa: Tiesību akti, kurus Līgumslēdzējas puses ņems vērā”“4. punkta 18. daļā 383 D 0117: lēmums Nr. 117…,”“4. punkta 19. daļā 83 D 1112(02): lēmums Nr. 118…,”“4. punkta 27. daļā 388 D 64: lēmums Nr. 136 …” un “4. punkta 37. daļā 393 D 825: lēmums Nr. 150…” attiecīgi pēc “1 94 N: Akts, kas attiecas uz … nosacījumiem…” iekļauj šādu tekstu:
               “12003 TN 02/02/A: 2003. gada 16. aprīļa Akts, kas attiecas uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Ungārijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā.”

               5.

               Darba ņēmējiem, kuri ir Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pilsoņi, pasākumus, kuri minēti protokola II pielikuma iedaļas “Par apdrošināšanu bezdarba gadījumā” 1. punktā, piemēros līdz 2011. gada 30. aprīlim.

         III PIELIKUMS
   Nolīguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Šveices Konfederāciju no otras puses par personu brīvu pārvietošanos III pielikuma A iedaļu groza šādi:
   Dokumenti, kuros izdarīti grozījumi ar Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas Pievienošanās aktu (OV L 236, 23.9.2003.).
   A.   VISPĀRĒJĀ SISTĒMA

               1.

               392 L 0051: Padomes Direktīva 92/51/EEK (1992. gada 18. jūnijs) par otro vispārējo sistēmu profesionālās izglītības un mācību atzīšanai, kas papildina Direktīvu 89/58/EEK (OV L 209 , 24.7.1992., 25. lpp.).

         B.   JURIDISKĀS PROFESIJAS

               2.

               377 L 0249: Padomes Direktīva 77/249/EEK (1977. gada 22. marts) par pasākumiem, kas palīdz advokātiem sekmīgi īstenot brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 78, 26.3.1977., 17. lpp.).

               3.

               398 L 0005: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/5/EK (1998. gada 16. februāris) par pasākumiem, lai atvieglotu advokāta profesijas pastāvīgu praktizēšanu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā iegūta kvalifikācija (OV L 77, 14.3.1998., 36. lpp.).

         C.   AR MEDICĪNU SAISTĪTĀS PROFESIJAS
   Ārsti

               4.

               393 L 0016: Padomes Direktīva 93/16/EEK (1993. gada 5. aprīlis) par ārstu brīvas pārvietošanās veicināšanu un viņu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu (OV L 165, 7.7.1993., 1. lpp.).

         Māsas

               5.

               377 L 0452: Padomes Direktīva 77/452/EEK (1977. gada 27. jūnijs) par māsu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 176, 15.7.1977., 1. lpp.).

         Stomatologi

               6.

               378 L 0686: Padomes Direktīva 78/686/EEK (1978. gada 25. jūlijs) par zobārstu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 233, 24.8.1978., 1. lpp.).

               7.

               378 L 0687: Padomes Direktīva 78/687/EEK (1978. gada 25. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu noteikumu koordinēšanu attiecībā uz zobārstu darbību (OV L 233, 24.8.1978., 10. lpp.).

         Veterināri

               8.

               378 L 1026: Padomes Direktīva 78/1026/EEK (1978. gada 18. decembris) par veterinārārstu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 362, 23.12.1978., 1. lpp.).

         Vecmātes

               9.

               380 L 0154: Padomes Direktīva 80/154/EEK (1980. gada 21. janvāris) par vecmāšu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 33, 11.2.1980., 1. lpp.).

         Farmācija

               10.

               385 L 0433: Padomes Direktīva 85/433/EEK (1985. gada 16. septembris) par diplomu, sertifikātu vai citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību attiecībā uz noteiktām darbībām farmācijas jomā (OV L 253, 24.9.1985., 37. lpp.).

         D.   ARHITEKTŪRA

               11.

               385 L 0384: Padomes Direktīva 85/384/EEK (1985. gada 10. jūnijs) par arhitektu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu savstarpēju atzīšanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 223, 21.8.1985., 15. lpp.).

         E.   TOKSISKO PRODUKTU TIRDZNIECĪBA UN IZPLATĪŠANA

               12.

               374 L 0557: Padomes Direktīva 74/557/EEK (1974. gada 4. jūnijs) par to, kā nodrošināt brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību attiecībā uz pašnodarbinātu personu un starpnieku darbību toksisku produktu tirdzniecībā un izplatīšanā (OV L 307, 18.11.1974., 5. lpp.).

         Šveices deklarācija par dzemdniecības un vispārējās aprūpes diplomu atzīšanu
   Šveice patur tiesības atzīt to īpašnieku diplomus, kas izsniegti dzemdniecības un vispārējās aprūpes jomā saskaņā ar Direktīvas 77/452/EEK 4.b un 4.c pantu un Direktīvas 80/154/EEK 5.a un 5.b pantu par iegūtajām tiesībām, tikai pēc viņu kvalifikācijas atbilstības pārbaudes saskaņā ar Direktīvām 77/453/EEK un 80/155/EEK. Šajā nolūkā Šveice var pieprasīt diploma īpašniekiem veikt kvalifikācijas atbilstības pārbaudi vai noteikt pielāgošanās laikposmu.
   Šveices deklarācija par autonomiem pasākumiem parakstīšanas dienā
   Šveice jauno dalībvalstu pilsoņiem nodrošinās pagaidu pieeju tās darba tirgum saskaņā ar tās tiesību aktiem pirms pārejas pasākumu, kuri ietverti protokolā, stāšanās spēkā. Šajā nolūkā Šveice par labu jauno dalībvalstu pilsoņiem piešķirs īpašas kvotas īstermiņa un ilgtermiņa darba atļaujām, kā tas noteikts nolīguma 10. panta 1. punktā, sākot ar protokola parakstīšanas datumu. Kvotas sastādīs 700 ilgtermiņa atļaujas un 2 500 īstermiņa atļaujas gadā. Bez tam 5 000 īslaicīga darba ņēmēji gadā varēs uzturēties uz laiku, kas nav ilgāks par 4 mēnešiem.
   Polijas deklarācija par vispārējās aprūpes māsu un vecmāšu diplomu atzīšanu
   Polija ir ņēmusi vērā Šveices deklarāciju, kas attiecas uz vispārējās aprūpes māsu un vecmāšu diplomu atzīšanu, bet viennozīmīgi paredz, ka Šveice pilnībā ievēros Direktīvas 77/452/EEK 4.b panta un Direktīvas 80/154/EEK 5.b panta formulējumu kāds tas ir dienā, kad stājas spēkā protokols, kas pievienots Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos attiecībā uz Eiropas Savienības paplašināšanos.