title: 2007/829/EK: Padomes Lēmums ( 2007. gada 5. decembris ) par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu, un ar ko atceļ Lēmumu 2003/479/EK

text:
               13.12.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 327/10

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 5. decembris)
   par noteikumiem, kas jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kuri norīkoti uz Padomes Ģenerālsekretariātu, un ar ko atceļ Lēmumu 2003/479/EK
   (2007/829/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Norīkotajiem valsts ekspertiem (turpmāk “NVE”) un norīkotajām valsts militārpersonām (turpmāk “norīkotās militārpersonas”) būtu jādod iespēja Padomes Ģenerālsekretariātam (turpmāk “PĢS”) gūt labumu no šo speciālistu augsta līmeņa zināšanām un profesionālās pieredzes, īpaši sfērās, kur šādu speciālistu zināšanas nav viegli pieejamas.

               (2)

               Ar šo lēmumu būtu jāveicina profesionālās pieredzes un zināšanu par Eiropas politiku apmaiņa, īslaicīgi norīkojot uz PĢS dienestiem speciālistus no dalībvalstu pārvaldes iestādēm vai starptautiskām organizācijām.

               (3)

               NVE būtu jānorīko no dalībvalstu valsts pārvaldēm vai no starptautiskām organizācijām.

               (4)

               Šajā lēmumā izklāstītajiem NVE un norīkoto militārpersonu tiesībām un pienākumiem būtu jānodrošina, ka viņi pilda savus pienākumus vienīgi PĢS interesēs.

               (5)

               Ņemot vērā viņu darba pagaidu specifiku un īpašo statusu, NVE un norīkotām militārpersonām nebūtu jāuzņemas nekāda atbildība PĢS vārdā par tā publisko tiesību prerogatīvu izpildīšanu, ja vien šajā lēmumā nav paredzēts attiecīgs izņēmums.

               (6)

               Šajā lēmumā būtu jāizklāsta visi NVE un norīkoto militārpersonu nodarbinātības nosacījumi, un tas būtu jāpiemēro neatkarīgi no to budžeta asignējumu izcelsmes, kas izmantoti, lai segtu izdevumus.

               (7)

               Turklāt būtu jāparedz īpaši noteikumi attiecībā uz militārpersonām, kas norīkotas PĢS, lai izveidotu Eiropas Savienības Militāro štābu.

               (8)

               Šie noteikumi aizvieto tos, kas noteikti Padomes Lēmumā 2003/479/EK (1), minētais lēmums būtu jāatceļ, neskarot tā piemērošanu visiem norīkojumiem, kas pastāvēs šā lēmuma spēkā stāšanās brīdī,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   I   NODAĻA
   VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
   1. pants
   Darbības joma
   1.   Šie noteikumi ir piemērojami norīkotajiem valstu ekspertiem (NVE), kurus dalībvalstu pārvaldes iestādes norīko uz Padomes Ģenerālsekretariātu (PĢS). Tie arī piemērojami ekspertiem, kas norīkoti no starptautiskām organizācijām.
   2.   Personas, uz ko attiecas šie noteikumi, paliek sava darba devēja padotībā visu norīkojuma laiku un attiecīgais darba devējs viņām maksā algu.
   3.   PĢS pieņem lēmumu par NVE pieņemšanu darbā atbilstīgi vajadzībām un budžeta iespējām. Ģenerālsekretāra vietnieks nosaka tādas darbā pieņemšanas kārtību.
   4.   NVE jābūt dalībvalstu valstspiederīgajiem, izņemot gadījumu, kad ģenerālsekretārs piešķir atbrīvojumu, kas nav piemērojams Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP)/Eiropas drošības un aizsardzības politikas (EDAP) jomā. NVE, kas ir dalībvalstu valstspiederīgie, pieņem darbā uz pēc iespējas ģeogrāfiski plašākas teritorijas pārstāvības pamata. Dalībvalstis un PĢS sadarbojas, lai nodrošinātu, ciktāl iespējams, līdztiesību vīriešu un sieviešu starpā un lai ievērotu vienlīdzīgu iespēju principu.
   5.   NVE norīko, veicot vēstuļu apmaiņu starp PĢS Personāla un administrācijas ģenerāldirektorātu un iesaistīto dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām vai attiecīgajām starptautiskajām organizācijām. Vēstuļu apmaiņā norāda norīkojuma vietu. Vēstuļu apmaiņā ietver uz PĢS norīkotajam NVE piemērojamo noteikumu eksemplāru.
   2. pants
   Norīkojuma ilgums
   1.   Norīkojuma laikposms nedrīkst būt mazāks par sešiem mēnešiem, kā arī nedrīkst pārsniegt divus gadus, un šo termiņu vēlāk var pagarināt, ja norīkojuma kopējais laiks nepārsniedz četrus gadus.
   2.   Atkāpjoties no 1. punkta, NVE norīkojuma laikposms var būt mazāks par 6 mēnešiem, ja NVE norīko piedalīties militāru vai civilu operāciju sagatavošanā vai izskatīt to sākšanu.
   3.   Paredzēto norīkojuma laiku nosaka vēstuļu apmaiņas sākumā, kura paredzēta 1. panta 5. punktā. Tā pati procedūra ir piemērojama norīkojuma laikposma pagarināšanas gadījumā.
   4.   NVE, kas jau ir bijis norīkots uz PĢS, var norīkot atkārtoti saskaņā ar iekšējiem noteikumiem, kuros paredzēts maksimālais laikposms, ko tādas personas var uzturēties PĢS departamentos, un ievērojot šādus nosacījumus:

               a)

               NVE turpina pildīt norīkojuma nosacījumus;

               b)

               starp norīkojuma iepriekšējā laikposma beigām un jebkuru nākamo norīkojumu ir jāpaiet vismaz sešus gadus ilgam laikposmam; ja pirmā norīkojuma beigās NVE ir saņēmis citu, papildu līgumu, sešu gadu laikposms sākas ar tāda līguma termiņa izbeigšanos. Šis nosacījums neliedz PĢS pieņemt NVE norīkojumu, kura pirmais norīkojums ilga mazāk par četriem gadiem, bet tādā gadījumā jaunais norīkojums nepārsniedz četru gadu ilgā laikposma neizmantoto daļu;

               c)

               laikposmu, kas minēts b) apakšpunktā, samazina līdz trīs gadiem, ja pirmā norīkojuma ilgums ir mazāks par sešiem mēnešiem.

         3. pants
   Norīkojuma vieta
   NVE norīko uz Briseli, uz kādu no PĢS sadarbības birojiem vai jebkuru citu vietu, kur Eiropas Savienība darbojas saskaņā ar Padomes pieņemtu lēmumu. Norīkojuma laikā var mainīt norīkojuma vietu – ar jaunu vēstuļu apmaiņu saskaņā ar 1. panta 5. punktu, ja iespējama vietas maiņa nebija paredzēta sākotnējā vēstuļu apmaiņā. Iestādi, kas norīko NVE, informē par iespējamu norīkojuma vietas maiņu.
   4. pants
   Pienākumi
   1.   NVE palīdz PĢS amatpersonām vai pagaidu darbiniekiem un pilda viņam uzdotos pienākumus.
   Veicamos uzdevumus nosaka ar savstarpēju vienošanos starp PĢS un administrāciju, kura norīko valsts ekspertu departamentu interesēs, un ņemot vērā kandidāta kvalifikāciju.
   2.   NVE piedalās komandējumos un sanāksmēs:

               a)

               tikai kopā ar PĢS amatpersonu vai pagaidu darbinieku;

               b)

               viens pats – kā novērotājs vai tikai informatīvos nolūkos.

         NVE nevar pārstāvēt PĢS bez īpašas pilnvaras, ko piešķir ģenerālsekretāra/augstā pārstāvja pilnvarots attiecīgā departamenta ģenerāldirektors.
   3.   Tikai PĢS ir atbildīgs par NVE veikto uzdevumu rezultātu apstiprināšanu.
   4.   Attiecīgie PĢS departamenti, NVE darba devējs un NVE pieliek visas pūles, lai norīkojuma laikā izvairītos no jebkāda interešu konflikta vai tāda konflikta rašanās saistībā ar NVE pienākumu izpildi. Tādēļ PĢS laicīgi informē NVE un darba devēju par paredzētajiem pienākumiem un lūdz katru no viņiem rakstiski apstiprināt, ka viņi nezina iemeslus, kāpēc NVE nevarētu norīkot tādu pienākumu veikšanai. NVE ir lūgts īpaši minēt jebkādu iespējamu interešu konfliktu starp ģimenes apstākļiem (īpaši tuvu ģimenes locekļu profesionālu darbību vai jebkuras svarīgas pašas militārpersonas vai tuvu ģimenes locekļu finansiālās intereses) un piedāvātajiem veicamajiem pienākumiem norīkojuma laikā.
   Darba devējs un NVE apņemas ziņot PĢS par jebkuru apstākļu maiņu norīkojuma laikā, kas varētu būt jebkāda interešu konflikta cēlonis.
   5.   Ja PĢS uzskata, ka NVE uzticēto uzdevumu dēļ ir jāievēro īpašus drošības pasākumus, drošības pielaidi iegūst pirms NVE norīkojuma.
   6.   Lēmuma 2., 3., 4. un 7. panta neizpildes gadījumā PĢS var izbeigt NVE norīkojumu saskaņā ar 8. panta 2. punkta c) apakšpunktu.
   7.   Atkāpjoties no 1. punkta pirmās daļas un 2. punkta pirmās daļas, ģenerālsekretāra vietnieks var pēc tā departamenta ģenerāldirektora ierosinājuma, kurā NVE ir norīkots, uzticēt NVA īpašus uzdevumus un pilnvaras, lai piedalītos vienā vai vairākos īpašos komandējumos, ja viņš ir pārliecinājies, ka tas nerada nekādu interešu konfliktu.
   5. pants
   Tiesības un pienākumi
   1.   Norīkojuma laikā:

               a)

               NVE veic pienākumus un darbojas vienīgi Padomes interesēs;

               b)

               NVE atturas no jebkādas darbības, un jo īpaši no tādas viedokļu publiskas paušanas, kas var iespaidot viņa pienākumu izpildi PĢS;

               c)

               ikviens NVE, kas, pildot savu uzdevumu, tiek lūgts izlemt jautājumu, kura risināšanā vai rezultātā viņš ir personīgi ieinteresēts tādā mērā, ka tas var mazināt viņa neatkarību, ziņo departamenta vadītājam, pie kura viņš ir norīkots;

               d)

               norīkotam NVE nav atļauts vienpersoniski vai kopā ar citiem publicēt tekstus, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbību, kā arī radīt priekšnoteikumus to publicēšanai, izņemot, ja ir saņemta atļauja saskaņā ar PĢS spēkā esošajiem nosacījumiem un noteikumiem. Atļauju liedz tikai tad, ja iecerētā publikācija skar Eiropas Savienības intereses;

               e)

               PĢS ir visas tiesības uz jebkuru NVE pienākumu izpildes laikā paveiktu darbu;

               f)

               NVE dzīvo norīkojuma vietā vai netālu no tās, lai varētu pienācīgi pildīt savus pienākumus;

               g)

               NVE palīdz un sniedz padomus savam vadītājam, kura pakļautībā viņš strādā, un ir atbildīgs vadītājam par NVE uzticēto uzdevumu izpildi;

               h)

               pildot savus pienākumus, NVE nepieņem nekādus norādījumus no sava darba devēja vai valsts valdības. Viņš neuzņemas sniegt nekādus pakalpojumus savam darba devējam vai valdībai, kā arī jebkurai citai personai, privātam uzņēmumam vai valsts iestādei.

         2.   Norīkojuma laikā un pēc tā NVE ievēro vislielāko piesardzību attiecībā uz visiem faktiem un informāciju, ko viņš uzzinājis, pildot savus pienākumus, vai sakarā ar šiem pienākumiem. Viņš nekādā veidā nevienai nepilnvarotai personai neatklāj nevienu dokumentu vai informāciju, kas vēl nav likumīgi publiskota, kā arī neizmanto minētos dokumentus vai informāciju savam labumam.
   3.   Pēc norīkojuma laikposma beigām, NVE joprojām ir pienākums darboties godīgi un apdomīgi, pildot viņam uzticētus jaunus pienākumus un pieņemot atsevišķus amatus vai priekšrocības.
   Tādēļ trīs gadu laikā pēc norīkojuma laikposma beigām NVE nekavējoties informē PĢS par jebkuriem viņa darba devējam veiktajiem pienākumiem vai uzdevumiem, kas varētu izraisīt interešu konfliktu saistībā ar uzdevumiem, ko viņš veica norīkojuma laikā.
   4.   NVE ir pakļauts PĢS spēkā esošajiem drošības noteikumiem.
   5.   Šā panta 1., 2. un 4. punkta neizpilde norīkojuma laikā ļauj PĢS izbeigt NVE norīkojumu saskaņā ar 8. panta 2. punkta c) apakšpunktu.
   6. pants
   Līmenis, profesionālā pieredze un valodu zināšanas
   1.   Lai varētu pretendēt uz norīkojumu uz PĢS, NVE jābūt vismaz trīs gadu pilnas slodzes administratīvai, zinātniskai, tehniskai, padomdevēja vai uzraudzības uzdevumu pieredzei, kas atbilst AD un AST funkciju grupām, kā noteikts Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumos un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā. Pirms norīkojuma NVE darba devējs sniedz PĢS pārskatu par eksperta darbību iepriekšējo 12 mēnešu laikā.
   2.   Lai pildītu viņam uzticētos pienākumus, NVE jābūt ļoti labām Kopienas vienas valodas zināšanām un pietiekamām otrās valodas zināšanām.
   7. pants
   Norīkojuma pārtraukšana
   1.   PĢS var atļaut norīkojumu pārtraukt un konkretizēt piemērojamos nosacījumus. Laikā, kad norīkojums ir pārtraukts:

               a)

               nemaksā 15. un 16. pantā minētos pabalstus;

               b)

               18. un 19. pantā minētos izdevumus atmaksā tikai tad, ja norīkojumu pārtrauc pēc PĢS lūguma.

         2.   PĢS informē NVE darba devēju.
   8. pants
   Norīkojuma izbeigšana
   1.   Ievērojot 2. punktu, norīkojumu var izbeigt pēc PĢS vai NVE darba devēja lūguma, izdarot paziņojumu trīs mēnešus iepriekš. To var izbeigt arī pēc NVE lūguma, izdarot tādu pašu paziņojumu, un ja PĢS tam piekrīt.
   2.   Dažos izņēmuma gadījumos norīkojumu var izbeigt bez iepriekšēja paziņojuma:

               a)

               NVE darba devējs – ja to prasa darba devēja būtiskas intereses;

               b)

               PĢS un darba devējam vienojoties pēc NVE lūguma, kas izteikts abām pusēm, ja to nosaka NVE būtiskas personiskas vai profesionālas intereses;

               c)

               PĢS – ja NVE nepilda savus pienākumus saskaņā ar šiem noteikumiem. NVE vispirms dod iespēju iesniegt apsvērumus savai aizstāvībai.

         3.   Ja norīkojumu izbeidz saskaņā ar 2. punkta c) apakšpunktu, PĢS nekavējoties informē darba devēju.
   II   NODAĻA
   DARBA APSTĀKĻI
   9. pants
   Sociālais nodrošinājums
   1.   Pirms norīkojuma laikposma sākuma darba devējs, kuram valsts eksperts jāsūta norīkojumā, apliecina PĢS, ka NVE visu norīkojuma laiku paliek to sociālā nodrošinājuma, tostarp veselības aizsardzības, tiesību subjekts, kas attiecas uz to valsts pārvaldes iestādi vai starptautisko organizāciju, kura nodarbina NVE un uzņemas atbildību par izmaksām, kas rodas, NVE atrodoties ārzemēs.
   2.   PĢS apdrošina NVE pret nelaimes gadījumiem no norīkojuma sākuma. PĢS nodrošina viņam apdrošināšanas noteikumu eksemplāru tajā dienā, kad viņš ierodas attiecīgajā Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta departamentā, lai nokārtotu ar norīkojumu saistītās administratīvās formalitātes.
   3.   Ja saistībā ar komandējumu, kurā NVS piedalās atbilstīgi 4. panta 2. punktam un 20. pantam, vai ja sakarā ar īpašiem apdraudējumiem norīkojuma vietā ir vajadzīga papildu vai īpaša apdrošināšana, tās izmaksas sedz PĢS.
   10. pants
   Darba laiks
   1.   NVE ir pakļauts PĢS spēkā esošajiem noteikumiem attiecībā uz darba laiku. Minētos noteikumus var grozīt ģenerālsekretāra vietnieks, ja tas nepieciešams departamenta vajadzībām.
   2.   NVE visu norīkojuma laiku pilda savus pienākumus, strādājot pilnu darba slodzi. Pēc pienācīgi pamatota lūguma no ģenerāldirektorāta un, ja tas atbilst PĢS interesēm, Personāla un administrācijas Ģenerāldirektorāts var atļaut NVE strādāt nepilnu darba slodzi, ja par to ir panākta vienošanās ar viņa darba devēju.
   3.   Ja ir dota atļauja strādāt nepilnu darba slodzi, NVE strādā vismaz pusi no parastā darba laika.
   4.   NVE var piešķirt spēkā esošos pabalstus PĢS par darbu maiņās vai par darbu rezervē.
   11. pants
   Prombūtne slimības vai nelaimes gadījuma dēļ
   1.   Par prombūtni slimības vai nelaimes gadījuma dēļ NVE cik vien ātri iespējams ziņo savam vadītājam, minot savu pašreizējo adresi. Ja NVE neierodas darbā vairāk kā trīs dienas, viņš uzrāda medicīnisko izziņu, un viņam var lūgt iziet medicīnisko apskati, ko organizē PĢS.
   2.   Ja prombūtnes laiks slimības vai nelaimes gadījuma dēļ, kas atsevišķi nav ilgāks par trīs dienām, kopsummā pārsniedz 12 dienas 12 mēnešu laikā, NVE jāuzrāda medicīniskā izziņa turpmākajiem prombūtnes gadījumiem slimības dēļ.
   3.   Ja slimības atvaļinājuma laikposms pārsniedz vienu mēnesi vai NVE nodarbinātības laikposmu, atkarībā no tā, kurš ir garāks, automātiski pārtrauc piešķirt 15. panta 1. un 2. punktā minētos pabalstus. Šo noteikumu nepiemēro ar grūtniecību saistītas slimības gadījumā. Slimības atvaļinājums nevar būt ilgāks par attiecīgās personas norīkojuma laiku.
   4.   Tomēr NVE, kas norīkojuma laikā guvis traumu darba vietā, turpina saņemt 15. panta 1. un 2. punktā noteikto pabalstu pilnā apmērā visu darbnespējas laiku līdz norīkojuma laikposma beigām.
   12. pants
   Gadskārtējais atvaļinājums, īpašais atvaļinājums un brīvdienas
   1.   NVE ir tiesīgs saņemt divarpus darba dienu atvaļinājumu nodarbinātības mēnesī (30 dienas kalendārā gada laikā).
   2.   Lai varētu doties atvaļinājumā, vispirms ir vajadzīga tā departamenta atļauja, uz kuru NVE ir norīkots.
   3.   Pēc pamatota lūguma NVE var piešķirt īpašo atvaļinājumu šādos gadījumos:

               —

               NVE laulību gadījumā: divas dienas,

               —

               dzīvesbiedra nopietnas slimības gadījumā: līdz trim dienām gadā,

               —

               dzīvesbiedra nāves gadījumā: četras dienas,

               —

               augšupejošas līnijas radinieka nopietnas slimības gadījumā: līdz divām dienām gadā,

               —

               augšupejošas līnijas radinieka nāves gadījumā: divas dienas,

               —

               bērna piedzimšanas gadījumā: desmit dienas, ko izmanto viena mēneša laikā pēc bērna piedzimšanas,

               —

               bērna nopietnas slimības gadījumā: līdz divām dienām gadā,

               —

               dzīvesvietas maiņa pienākumu izpildes dēļ: līdz divām dienām,

               —

               bērna nāves gadījumā: četras dienas.

         Pēc pienācīgi pamatota lūguma var piešķirt divas dienas ilgu īpašu papildu atvaļinājumu 12 mēnešu laikā.
   4.   Pēc NVE darba devēja pienācīgi pamatota lūguma, PĢS var piešķirt īpašo atvaļinājumu līdz divām dienām 12 mēnešu laikā. Katru prasību izskata atsevišķi.
   5.   Nepilna darba laika darba gadījumā gadskārtējā atvaļinājuma laiku attiecīgi samazina.
   6.   Nekompensē gadskārtējā atvaļinājuma dienas, kas nav izmantotas līdz norīkojuma laikposma beigām.
   7.   Šā panta 3. punktu nepiemēro NVE, kuru norīkojuma ilgums nepārsniedz sešus mēnešus. Tomēr, ja NVE, kura norīkojuma ilgums ir mazāks par sešiem mēnešiem, iesniedz pienācīgi pamatotu lūgumu, tā departamenta ģenerāldirektors, kurā NVE ir norīkots, var pieņemt lēmumu piešķirt īpašu atvaļinājumu. Tāds īpašs atvaļinājums nevar būt ilgāks par trīs dienām visā norīkojuma laikā. Pirms tāda atvaļinājuma piešķiršanas minētais ģenerāldirektors par to apspriežas ar Personāla un administrācijas ģenerāldirektoru.
   13. pants
   Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums
   1.   NVE grūtniecības gadījumā piešķir 20 nedēļu ilgu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, kura laikā viņa saņem 15. pantā noteiktos pabalstus. Atvaļinājums sākas ne agrāk kā sešas nedēļas pirms attiecīgā izziņā norādītas iespējamās dzemdību dienas un beidzas ne agrāk kā četrpadsmit nedēļas pēc dzemdībām. Vairāku bērnu dzimšanas vai priekšlaicīgu dzemdību, vai bērna invalīda piedzimšanas gadījumā atvaļinājums ir 24 nedēļas. Šajos noteikumos priekšlaicīgas dzemdības ir dzemdības, kas notiek pirms grūtniecības 34. nedēļas beigām.
   2.   Ja NVE darba devēja valsts tiesību akti paredz garāku grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, norīkojumu pārtrauc uz laiku, par kādu tiek pārsniegts PĢS piešķirtais laikposms. Šajā gadījumā laikposmu, kas ir vienāds ar pārtraukšanas laikposmu, pievieno norīkojuma beigās, ja tas ir PĢS interesēs.
   3.   Turklāt NVE var lūgt norīkojuma pārtraukšanu, lai ietvertu visu grūtniecības un dzemdību atvaļinājumam paredzēto laiku. Tajā gadījumā laikposmu, kas ir vienāds ar pārtraukšanas laikposmu, pievieno norīkojuma beigās, ja tas ir PĢS interesēs.
   14. pants
   Pārvaldība un kontrole
   Atvaļinājumu pārvaldību un kontroli veic PĢS vadība. Ģenerāldirektorāts vai departaments, uz kuru norīkots NVE, ir atbildīgs par darba laiku un kavējumu kontroli.
   III   NODAĻA
   PABALSTI UN IZDEVUMI
   15. pants
   Pabalsti
   1.   NVE ir tiesības saņemt komandējuma dienas naudu visu norīkojuma laiku. Ja attālums starp izcelsmes vietu un norīkojuma vietu ir 150 km vai mazāks, dienas nauda ir EUR 29,44. Ja attālums pārsniedz 150 km, dienas nauda ir EUR 117,74.
   2.   Ja NVE nav saņēmis pārcelšanās izdevumus no PĢS vai darba devēja, izmaksā papildu mēneša pabalstu, kā norādīts šajā tabulā:

               Attālums starp izcelsmes vietu un norīkojuma vietu (km)

               Summa euro

               0 – 150

               0

               > 150

               75,68

               > 300

               134,54

               > 500

               218,65

               > 800

               353,20

               > 1 300

               555,03

               > 2 000

               664,37

         Šo pabalstu izmaksā katru mēnesi ar pēcmaksu. To izmaksā līdz tā mēneša beigām, kurā attiecīgā gadījumā NVE ir pārcēlies 19. panta 1. punkta nozīmē.
   3.   Tādus pabalstus izmaksā par komandējuma laiku, gadskārtējo atvaļinājumu, grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu, īpašo atvaļinājumu un PĢS piešķirtajām brīvdienām.
   4.   NVE, uzsākot darbu norīkojumā, saņem avansu, proti, 75 dienu komandējuma dienas naudas summu, vienlaicīgi zaudējot tiesības attiecīgajā laikposmā saņemt tādu pabalstu. Ja norīkojums PĢS beidzas pirms tā laikposma beigām, kas ņemts vērā, lai aprēķinātu avansa summu, NVE pienākums ir atdot attiecīgā laikposma atlikušajai daļai atbilstīgu summu.
   5.   Vēstuļu apmaiņā, kas paredzēta 1. panta 5. punktā, PĢS informē par jebkuru NVE saņemto maksājumu, kas līdzīgs šā panta 1., 2., 7. un 8. punktā minētajam maksājumam. Minēto maksājumu summu atvelk no attiecīgiem PĢS veiktiem maksājumiem.
   6.   Dienas un ikmēneša pabalstus koriģē katru gadu bez atpakaļejoša spēka, pamatojoties uz Briselē un Luksemburgā strādājošu Kopienas amatpersonu pamatalgu koriģēšanu.
   7.   NVE, kas ir norīkoti PĢS Koordinācijas birojos vai citās vietās, kur Savienība rīkojas saskaņā ar Padomes pieņemtu lēmumu, ar Personāla un administrācijas ģenerāldirektora pamatotu lēmumu 1. un 2. punktā minētos pabalstus var aizstāt ar pabalstu mājokļa uzturēšanai, ja to nosaka konkrētās norīkojuma vietas apstākļi, kas saistīti ar mājokļa izmaksām.
   8.   Ar Personāla un administrācijas ģenerāldirektora pamatotu lēmumu var piešķirt īpašu pabalstu, ko nosaka atkarībā no norīkojuma vietas, ja attiecīgā vieta ir ārpus ES, lai ņemtu vērā dzīves dārdzību vai īpaši sarežģītus dzīves apstākļus. Tādu pabalstu izmaksā ik mēnesi, un to nosaka 10 līdz 15 procentu apmērā no AD 6 vai AST 4 pakāpes 1. līmeņa ierēdņa pamatalgas saskaņā ar kategoriju, kurai NVE ir pielīdzināts.
   16. pants
   Papildu vienotas likmes pabalsts
   1.   Izņemot gadījumus, ja NVE izcelsmes vieta ir 150 km vai mazākā attālumā no norīkojuma vietas, NVE vajadzības gadījumā saņem papildu vienotas likmes pabalstu, kas ir vienāds ar starpību starp viņa darba devēja maksāto bruto ikgadējo algu (atņemot ģimenes pabalstu summu), kurai pieskaitīta PĢS iespējami maksāto pabalstu summa saskaņā ar 15. pantu, un pamatalgu, ko izmaksā AD 6 vai AST 4 pakāpes 1. līmeņa ierēdnim saskaņā ar kategoriju, kurai NVE pielīdzināts.
   2.   Minēto pabalstu koriģē reizi gadā bez atpakaļejoša spēka, pamatojoties uz Kopienas amatpersonu pamatalgu koriģēšanu.
   17. pants
   Darbā pieņemšanas, norīkojuma, izcelsmes un atgriešanās vieta
   1.   Saistībā ar šiem noteikumiem:

               —

               par darbā pieņemšanas vietu uzskata vietu, kurā NVE pildīja sava darba devēja noteiktos pienākumus tieši pirms norīkošanas,

               —

               par norīkojuma vietu uzskata vietu, kur atrodas PĢS dienests, kurā NVE pilda funkcijas, vai vietu, kur NVE strādā saskaņā ar Padomes pieņemtu lēmumu,

               —

               par izcelsmes vietu uzskata vietu, kur atrodas NVE darba devēja mītne,

               —

               par atgriešanās vietu uzskata vietu, kur NVE veiks savu pamatdarbību pēc norīkojuma beigām.

         2.   Ja darbā pieņemšanas vieta vai atgriešanās vieta ir ārpus Eiropas Savienības teritorijas vai citā dalībvalstī, nevis tajā, kur atrodas NVE darba devēja mītne, vai, ja NVE pēc norīkojuma beigām neveic profesionālu darbību, par izcelsmes vietu attiecīgā gadījumā uzskata vai nu darbā pieņemšanas vietu, vai atgriešanās vietu.
   Darbā pieņemšanas vietu, norīkojuma vietu vai vietas un izcelsmes vietu nosaka 1. panta 5. punktā paredzētajā vēstuļu apmaiņā. Atgriešanās vietu nosaka NVE darba devēja deklarācijā.
   3.   Piemērojot šo pantu, neņem vērā apstākļus, kas NVE rodas tādu uzdevumu dēļ, ko viņš veic valsts labā, izņemot norīkojuma vietas valsti vai starptautisko organizāciju.
   18. pants
   Ceļa izdevumi
   1.   NVE, kura darbā pieņemšanas vieta ir vairāk nekā 150 km attālumā no norīkojuma vietas, ir tiesīgs saņemt ceļa izdevumu atlīdzību:

               a)

               pašam(-ai);

               b)

               dzīvesbiedram un apgādībā esošiem bērniem, ja tie dzīvo kopā ar NVE un ja pārcelšanās izdevumus atmaksā PĢS.

         2.   Izņemot gadījumus, ja brauciens notiek ar aviotransportu, atmaksu veic pēc vienotas likmes bez piemaksām, kura nepārsniedz brauciena ar otrās klases vilcienu izmaksas. Tas pats attiecas arī uz braucienu, izmantojot automobili. Ja brauciens ar vilcienu pārsniedz 500 km vai, ja standarta maršruts iekļauj jūras šķērsošanu, var atmaksāt lidmašīnas biļetes summu, kas atbilst biļetes par pazeminātu cenu faktiskajām izmaksām (PEX vai APEX), ja uzrāda biļetes un iekāpšanas kartes.
   3.   NVE ir tiesības uz viņa paša, kā arī, ja vajadzīgs, uz 1. punkta b) apakšpunktā minēto personu ceļa izmaksu atlīdzināšanu uz atgriešanās vietu pēc norīkojuma beigām, ievērojot iepriekšminētos ierobežojumus. Tāda atlīdzība nevar pārsniegt summu, uz ko NVE varētu pretendēt, ja viņš atgrieztos uz darbā pieņemšanas vietu.
   4.   Ja NVE ir veicis pārcelšanos no darbā pieņemšanas vietas uz norīkojuma vietu, viņš ir tiesīgs katru gadu saņemt vienotas likmes maksājumu, kas vienāds ar izmaksām, kādas rodas braucienā no viņa norīkojuma vietas uz izcelsmes vietu viņam, dzīvesbiedram(-ei) un apgādībā esošiem bērniem, pamatojoties uz PĢS spēkā esošajiem noteikumiem.
   19. pants
   Pārcelšanās izdevumi
   1.   NVE var pārvietot savu kustamo īpašumu un personiskās lietošanas priekšmetus no darbā pieņemšanas vietas uz norīkojuma vietu uz PĢS rēķina pēc tā iepriekšējas atļaujas iegūšanas, atbilstīgi pārcelšanās izmaksu atmaksāšanas laikā PĢS spēkā esošajiem noteikumiem, ja tiek izpildīti šādi nosacījumi:

               a)

               norīkojuma sākotnējam laikposmam jābūt diviem gadiem;

               b)

               NVE darbā pieņemšanas vietai jābūt 100 km vai lielākā attālumā no norīkojuma vietas;

               c)

               pārcelšanās jāpabeidz sešu mēnešu laikā no norīkojuma sākuma dienas;

               d)

               atļauja jālūdz vismaz divus mēnešus pirms iecerētā pārcelšanās datuma;

               e)

               pārcelšanās izmaksas neatmaksā darba devējs;

               f)

               NVE jānosūta tāmju, kvīšu un faktūru oriģināli PĢS un apliecinošu dokumentu no NVE darba devēja, kurā apstiprināts, ka darba devējs nesedz pārcelšanās izmaksas.

         2.   Saskaņā ar 3. punktu, ja pārcelšanās uz norīkojuma vietu radītās izmaksas ir sedzis PĢS, NVE norīkojuma beigās, saņēmis iepriekšēju atļauju, ir tiesīgs saņemt pārcelšanās izdevumu atlīdzinājumu no norīkojuma vietas uz atgriešanās vietu atbilstīgi spēkā esošajiem PĢS noteikumiem par pārcelšanās izdevumu atlīdzināšanu un ievērojot 1. punkta d) un e) apakšpunktā izklāstītos un šādus nosacījumus:

               a)

               pārcelšanās nevar notikt agrāk kā sešus mēnešus pirms norīkojuma beigām;

               b)

               pārcelšanās jāpabeidz sešu mēnešu laikā no norīkojuma beigu datuma;

               c)

               pārcelšanās izdevumu izmaksas, ko PĢS atlīdzina norīkojuma beigās, nedrīkst pārsniegt pārcelšanās izdevumu izmaksas, uz kuru atlīdzinājumu NVE būtu tiesības, ja viņš pārceltos uz darbā pieņemšanas vietu;

               d)

               atlīdzinājumu veic, kad NVE ir PĢS iesniedzis kvītis un faktūru, kā arī NVE darba devēja apliecinājumu, kurā apstiprināts, ka tas pilnībā vai daļēji nesedz pārcelšanās izmaksas.

         3.   NVE, kura norīkojumu beidz pēc viņa vai pēc darba devēja lūguma divu gadu laikā no norīkojuma sākuma, nav tiesību saņemt pārcelšanās izmaksu atlīdzinājumu norīkojuma beigās.
   20. pants
   Komandējumi un komandējumu izdevumi
   1.   NVE var nosūtīt komandējumā saskaņā ar 4. pantu.
   2.   Komandējumu izmaksas atmaksā saskaņā ar PĢS spēkā esošajiem noteikumiem.
   21. pants
   Mācības
   NVE ir tiesīgs apmeklēt PĢS rīkotus mācību kursus, ja to nodrošināšana ir PĢS interesēs. Pieņemot lēmumu par kursu apmeklēšanu, ņem vērā pamatotas NVE intereses, īpaši ievērojot viņa profesionālo karjeru pēc norīkojuma beigām.
   22. pants
   Administratīvie noteikumi
   1.   NVE ierodas attiecīgā Personāla un administrācijas ģenerāldirektorāta dienestā norīkojuma pirmajā dienā, lai nokārtotu nepieciešamās administratīvās formalitātes. Viņš sāk pildīt savus pienākumus mēneša pirmajā vai sešpadsmitajā dienā.
   2.   NVE, kas norīkots uz PĢS sadarbības biroju, ierodas attiecīgajā PĢS dienestā norīkojuma vietā.
   3.   Maksājumus attiecīgais PĢS dienests veic euro, bankas kontā, kas atvērts banku iestādē Briselē. NVE, kura norīkojuma vieta nav Briselē, maksājumus var veikt euro bankas kontā, kas atvērts banku iestādē Briselē vai NVE izcelsmes vietā. Pabalstu mājokļa uzturēšanai var izmaksāt citā valūtā bankas kontā, kas atvērts bankas iestādē norīkojuma vietā.
   IV   NODAĻA
   UZ ĪSU LAIKU NORĪKOTI NEAPMAKSĀTI VALSTS EKSPERTI
   23. pants
   Uz īsu laiku norīkoti neapmaksāti NVE
   1.   Šajā lēmumā par uz īsu laiku norīkotiem neapmaksātiem NVE (ĪLN-NVE) uzskata augsti specializētu NVE, kas ļoti specifisku īstermiņa uzdevumu veikšanai norīkots uz laikposmu ne ilgāku par trīs mēnešiem. Tāds norīkojums nerada nekādus Padomes pabalstu maksājumus vai izmaksas, izņemot, attiecīgā gadījumā, izmaksas, kas noteiktas 28. pantā un, neskarot iespējamas citādas vienošanās starp PĢS un administrāciju, kas norīko ĪLN-NVE.
   2.   ĪLN-NVE var norīkot tikai izņēmuma gadījumos ar ģenerālsekretāra vietnieka atļauju. ĪLN-NVE norīkojuma mērķis var būt vienīgi veikt pienākumus, kuru veikšanu ļoti īsā laikā PĢS būtu grūti nodrošināt. Tādu iespēju izmanto šādos gadījumos:

               —

               apstākļu noskaidrošanas komandējumos,

               —

               īpašu krīzes pārvarēšanas operāciju plānošanā un izvērtēšanā,

               —

               līdzdalībā īpašās krīzes pārvarēšanas mācībās.

         3.   Ievērojot 23. līdz 28. pantu, 1. līdz 14. un 20. līdz 22. pantā minēto režīmu piemēro arī ĪLN-NVE.
   4.   Neskarot 5. pantu, ĪLN-NVE rīcībā vienmēr jāņem vērā tas, ka viņš ir norīkots darbam Padomē, un tādēļ tai vienmēr jāatbilst viņa amatam.
   24. pants
   Norīkojuma ilgums
   1.   Šī lēmuma 23. panta 1. punktā noteikto laikposmu var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz 3 mēnešus.
   2.   ĪLN-NVE, kas norīkots Padomē, var norīkot atkārtoti atbilstīgi šajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem un, jebkurā gadījumā ievērojot šādus nosacījumus:

               —

               starp iepriekšēja norīkojuma beigām un jauna laikposma sākumu ir jāpaiet vismaz vienam gadam, ja NVE jaunais norīkojums atbilst šajā nodaļā paredzētajam režīmam,

               —

               starp iepriekšēja norīkojuma beigām un jauna laikposma sākumu ir jāpaiet vismaz trīs gadiem, ja NVE jaunais norīkojums atbilst šā lēmuma 1. pantā paredzētajam režīmam.

         3.   Laikposmu, kas norādīts 2. punkta otrajā ievilkumā, izņēmuma gadījumos var saīsināt ar ģenerālsekretāra vietnieka lēmumu.
   25. pants
   Darbības joma
   1.   Vēstuļu apmaiņā, kas minēta 1. panta 5. punktā, norāda personu, kas ir atbildīga ģenerāldirektorātā vai direktorātā, vienībā, komandējumā vai mācībās, uz kuru norīko ĪLN-NVE, kā arī sniedz tā veicamo pienākumu sīku aprakstu.
   2.   Attiecībā uz konkrētajiem veicamajiem uzdevumiem ĪLN-NVE saņem norādījumus no 1. punktā minētās atbildīgās personas.
   26. pants
   Apdrošināšana
   Neskarot 28. pantu un atkāpjoties no 9. panta 2. punkta, PĢS neapdrošina ĪLN-NVE pret nelaimes gadījuma riskiem.
   27. pants
   Darba apstākļi
   1.   Atkāpjoties no 10. panta 1. punkta, ĪLN-NVE ir pienākums ievērot darba grafika noteikumus, kas ir spēkā viņa norīkojuma vietā. Šos noteikumus var grozīt atbildīgā persona administratīvajā vienībā, komandējumā vai mācībās, uz kurām ir norīkots ĪLN-NVE, ņemto vērā darba vajadzības.
   2.   Atkāpjoties no 10. panta 2. punkta otrā teikuma, ĪLN-NVE norīkojuma laikā strādā tikai uz pilnu slodzi.
   3.   Regulas 10. panta 4. punktu ĪLN-NVE nepiemēro.
   4.   ĪLN-NVE darba laiku, kavējumu un atvaļinājumu pārvaldību un kontroli veic 25. panta 2. punktā minētā atbildīgā persona.
   5.   ĪLN-NVE nepiemēro 12. panta 3., 4. un 7. punktu. Tomēr ĪLN-NVE var piešķirt īpašu atvaļinājumu, ja tādu lēmumu, pamatojoties uz ieinteresētās personas pamatotu lūgumu, pieņem tā departamenta ģenerāldirektors, uz kuru ĪLN-NVE ir norīkots. Šis īpašais atvaļinājums nevar būt ilgāks par trim dienām visā norīkojuma laikā. Pirms tāda atvaļinājuma piešķiršanas minētajam ģenerāldirektoram jāapspriežas ar Personāla un administrācijas ģenerāldirektoru.
   28. pants
   Komandējumi
   1.   Ja ĪLN-NVE piedalās komandējumos uz vietām, kas nav viņa norīkojuma vieta, viņš saņem atlīdzinājumu atbilstīgi spēkā esošiem noteikumiem par ierēdņu komandējumu izdevumu atlīdzināšanu, izņemot gadījumus, ja starp PĢS un administrāciju, kura norīko ĪLN-NVE, ir panākta vienošanās par citu mehānismu.
   2.   Ja saistībā ar komandējumu PĢS piešķir ierēdņiem īpašu augsta riska apdrošināšanu, to piešķir arī ĪLN-NVE, kas piedalās tajā pašā komandējumā.
   3.   ĪLN-NVE, kas piedalās komandējumā uz vietu, kas ir ārpus ES, piemēro drošības pasākumus, kas ir spēkā PĢS saistībā ar tādiem komandējumiem.
   V   NODAĻA
   NOTEIKUMU PIEMĒROŠANA NORĪKOTĀM VALSTS MILITĀRPERSONĀM
   29. pants
   Noteikumi, kas piemērojami norīkotām militārpersonām
   Ievērojot 30. līdz 42. pantu, iepriekšējo nodaļu noteikumus piemēro arī militārpersonām, kuras norīkotas uz PĢS Eiropas Savienības Militāro štābu atbilstīgi Padomes Lēmumam 2001/80/KĀDP (2001. gada 22. janvāris) par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidi (2).
   30. pants
   Nosacījumi
   Norīkotajām militārpersonām jābūt apmaksātā dienestā dalībvalsts bruņotajos spēkos visu norīkojuma laiku. Militārpersonām jābūt dalībvalstu valstspiederīgajiem.
   31. pants
   Pieņemšana darbā
   Atkāpjoties no 1. panta 3. punkta otrā teikuma, ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis izveido militārpersonu darbā pieņemšanas kārtību.
   32. pants
   Vēstuļu apmaiņa
   Piemērojot 1. panta 5. punktu, notiek vēstuļu apmaiņa starp ģenerālsekretāru/ augsto pārstāvi un attiecīgās dalībvalsts pastāvīgo pārstāvi. Šajā vēstuļu apmaiņa ir jānorāda arī jebkādus iespējamos ierobežojumus NVE dalībai komandējumos.
   33. pants
   Norīkojuma ilgums
   1.   Atkāpjoties no 2. panta 1. punkta, norīkojuma ilgums nevar būt mazāks par sešiem mēnešiem un lielāks par trīs gadiem, un to var secīgi pagarināt, ja kopējais laikposms nepārsniedz četrus gadus.
   2.   Atkāpjoties no 2. panta 4. punkta b) apakšpunkta, izņemot izņēmuma gadījumus, laikposmam starp iepriekšējo norīkojuma laikposmu un jauno norīkojumu jābūt vismaz 3 gadiem, ja pastāv atbilstīgi apstākļi un tam piekrīt ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis.
   34. pants
   Uzdevumi
   Atkāpjoties no 4. panta 1. punkta, norīkotās militārpersonas, kas darbojas ģenerālsekretāra/ augstā pārstāvja pakļautībā, pilda tām uzticētos pienākumus un veic uzdevumus saskaņā ar Lēmuma 2001/80/KĀDP pielikumu.
   35. pants
   Ārējās saistības
   Atkāpjoties no 4. panta 2. punkta otrās daļas, norīkotās militārpersonas nevar iesaistīt PĢS ārējās saistībās, izņemot ar ģenerālsekretāra/ augstā pārstāvja pilnvarojumā piešķirtu īpašu pilnvarojumu.
   36. pants
   Drošības pielaide
   Atkāpjoties no 4. panta 5. punkta, norīkoto militārpersonu drošības pielaide attiecīgajam līmenim, kurš nevar būt zemāks par SECRET, jānosaka 1. panta 5. punkta minētajā vēstuļu apmaiņā.
   37. pants
   Profesionālā pieredze
   Atkāpjoties no 6. panta 1. punkta, uz PĢS var norīkot militārpersonu, kas strādā vadības vai padomdevēja līmenī un kam ir augsta līmeņa zināšanas par veicamajiem pienākumiem.
   38. pants
   Norīkojuma pārtraukšana vai izbeigšana
   1.   Ja 7. panta 1. punktu piemēro norīkotai militārpersonai, attiecīgo atļauju piešķir ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis.
   2.   Atkāpjoties no 8. panta 2. punkta, norīkojumu var izbeigt bez iepriekšēja brīdinājuma, ja tas vajadzīgs saistībā ar PĢS vai norīkotās militārpersonas valsts pārvaldes iestādes interesēm vai jebkāda cita pamatota iemesla dēļ.
   39. pants
   Pienākumu būtiska neizpilde
   1.   Norīkotās militārpersonas tīšas vai netīšas pienākumu būtiskas neizpildes gadījumos norīkojumu var izbeigt bez iepriekšēja brīdinājuma. Atkāpjoties no 8. panta 2. punkta c) apakšpunkta, ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis pieņem lēmumu pēc tam, kad attiecīgajai personai dota iespēja iesniegt apsvērumus savai aizstāvībai. Pirms lēmuma pieņemšanas ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis ziņo tās dalībvalsts pastāvīgajam pārstāvim, kuras valstspiederīgais ir attiecīgā militārpersona. Pēc tāda lēmuma pieņemšanas pārtrauc piešķirt 18. un 19. pantā minētos pabalstus.
   Norīkotās militārpersonas norīkojumu var pārtraukt pirms pirmajā daļā minētā lēmuma pieņemšanas, ja pienākumu nopietnas neizpildes gadījumā ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis liecina pret viņu pēc tam, kad personai ir sniegta aizstāvības iespēja. Tāda pārtraukuma laikā neizmaksā 15. un 16. pantā minētos pabalstus, un tāds pārtraukums nevar pārsniegt trīs mēnešus.
   2.   Ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis var informēt valsts iestādes par jebkuru šajā lēmumā izklāstīto vai minēto noteikumu pārkāpumu, ko militārpersona izdara norīkojuma laikā.
   3.   Norīkojumā esoša militārpersona turpina ievērot savas valsts disciplināros noteikumus.
   40. pants
   Darba laiks
   Norīkotajām militārpersonām nepiemēro 10. panta 2. punkta otro teikumu.
   41. pants
   Īpašais atvaļinājums
   Atkāpjoties no 12. panta 4. punkta, PĢS var piešķirt neapmaksātu īpašo papildu atvaļinājumu darba devēja nodrošinātām apmācībām, pēc pienācīgi pamatota darba devēja lūguma.
   42. pants
   Pabalsti
   Atkāpjoties no 15. panta 1. punkta un 16. panta, 1. panta 5. punktā minētajā vēstuļu apmaiņā var noteikt, ka tajā paredzētos pabalstus nemaksās.
   VI   NODAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   43. pants
   Atcelšana
   Padomes Lēmums 2003/479/EK ir atcelts. Tomēr to turpina piemērot norīkojumiem, kas ir spēkā šā lēmuma pieņemšanas brīdī, neskarot 44. pantu.
   44. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no nākamā mēneša pirmās dienas pēc tās stāšanās spēkā katram jaunam norīkojumam vai pagarinātam norīkojumam.

      Briselē, 2007. gada 5. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. VIEIRA DA SILVA

      (1)  OV L 160, 28.6.2003., 72. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/456/EK (OV L 173, 3.7.2007., 27. lpp.).

      (2)  OV L 27, 30.1.2001., 7. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/395/KĀDP (OV L 132, 26.5.2005., 17. lpp.).


title: 2010/203/: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums ( 2010. gada 25. marts ) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

text:
               8.4.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 88/16

         EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
   (2010. gada 25. marts)
   par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību
   (2010/203/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem, kas cieš no lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū.

               (2)

               Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

               (3)

               Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot ne vairāk kā EUR 500 miljonu apmērā gadā.

               (4)

               Lietuva 2009. gada 23. septembrī iesniedza pieteikumu izmantot EGF attiecībā uz štata vietu samazināšanu mēbeļu ražošanas nozarē un 2009. gada 16. oktobrī iesniedza papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst finansiālo ieguldījumu noteikšanas prasībām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantā, un tādēļ Komisija ierosina atļaut izmantot līdzekļus EUR 662 088 apmērā.

               (5)

               EGF tādējādi ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Lietuvas iesniegto pieteikumu,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izmanto, lai nodrošinātu summu EUR 662 088 apmērā saistību un maksājumu apropriācijām.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 25. martā

            Eiropas Parlamenta vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. BUZEK

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         D. LÓPEZ GARRIDO

      (1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.


               29.8.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 285/164

         P7_TA(2014)0145
   Ieteikums lēmumam – Parlamenta Reglamenta 147. panta piemērošanas pagarināšana līdz Parlamenta astotā sasaukuma beigām
   Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. februāra lēmums par Parlamenta Reglamenta 147. panta piemērošanas pagarināšanu līdz Parlamenta astotā sasaukuma beigām (2014/2585(RSO))
   (2017/C 285/26)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 342. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 517/2013 (2),

               —

               ņemot vērā Prezidija 2008. gada 17. novembrī pieņemto Rīcības kodeksu attiecībā uz daudzvalodību,

               —

               ņemot vērā 2009. gada 11. marta lēmumu (3), ar ko pagarina Parlamenta Reglamenta 147. panta piemērojamību līdz Parlamenta pašreizējā sasaukuma beigām, un turpmākos Prezidija lēmumus par Reglamenta 146. panta piemērošanas pagarināšanu līdz šā sasaukuma beigām,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 146. un 147. pantu,

               A.

               tā kā atbilstoši Reglamenta 146. pantam visi Parlamenta dokumenti ir jāsagatavo oficiālajās valodās un visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā ar mutisko tulkojumu pārējās oficiālajās valodās;

               B.

               tā kā atbilstoši Reglamenta 147. pantam atkāpes no 146. panta noteikumiem ir pieļaujamas līdz septītā sasaukuma beigām, ja, neraugoties uz atbilstīgi veiktajiem piesardzības pasākumiem, kādai no oficiālajām valodām nav pieejams pietiekams skaits lingvistu; tā kā saistībā ar katru oficiālo valodu, kurai ir nolemts piemērot atkāpi, Prezidijam pēc ģenerālsekretāra ierosinājuma ir jānosaka, vai pastāv attiecīgie nosacījumi, un ik pēc sešiem mēnešiem savs lēmums jāpārskata;

               C.

               tā kā Padomes Regula (EK) Nr. 920/2005 (4) līdz 2017. gada sākumam paredz pagaidu (atjaunojamu) atkāpi uz pieciem gadiem attiecībā uz īru valodu;

               D.

               tā kā, neraugoties uz visiem atbilstīgi veiktajiem piesardzības pasākumiem, sagaidāms, ka īru un maltiešu valodas tulkojumu nodrošināšanas spēja nebūs pietiekama, lai, sākot ar Parlamenta astoto sasaukumu, šajās valodās sniegtu pilnīgus mutiskās tulkošanas pakalpojumus; tā kā, neskatoties uz pietiekamu spēju nodrošināt tulkojumus saistībā ar Parlamenta ierasto darbu, attiecībā uz dažām citām valodām mutisko tulku skaits var būt nepietiekams, lai pilnībā apmierinātu visas papildu vajadzības, kad Parlamenta astotajā sasaukumā attiecīgās dalībvalstis būs Padomes prezidentvalstis;

               E.

               tā kā, neskatoties uz iestāžu pastāvīgiem centieniem un ievērojamajiem panākumiem, paredzams, ka kvalificētu īru valodas tulkotāju un juristu lingvistu skaits vēl joprojām būs tik ierobežots, ka tuvākajā laikā nebūs iespējams nodrošināt visus šīs valodas tulkojumus saskaņā ar Reglamenta 146. pantu; tā kā atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 920/2005 ES tiesību akti, kas pieņemti pirms 2007. gada 1. janvāra (acquis), nav jātulko īru valodā; tā kā, ņemot vērā minētajā regulā paredzētās atkāpes, īru valodā pašlaik tiek iesniegti tikai Komisijas priekšlikumi Eiropas Parlamenta un Padomes regulām, un, kamēr šī situācija turpināsies, Parlamenta dienesti nevarēs nodrošināt citu tiesību aktu veidu īru valodas redakcijas;

               F.

               tā kā, neraugoties uz to, ka pēc Horvātijas pievienošanās Savienībai 2013. gada 1. jūlijā horvātu valodas tulkojumu nodrošināšanas spēja arvien pieaug, iespējams, ka Parlamenta astotā sasaukuma sākumā nebūs iespējams nodrošināt visus šīs valodas tulkojumus;

               G.

               tā kā Reglamenta 147. panta 4. punkts paredz, ka pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlamenta sasaukuma beigās Parlaments var nolemt pagarināt minētā panta darbību;

               H.

               tā kā, ņemot vērā iepriekšminēto, Prezidijs ieteica pagarināt Reglamenta 147. panta darbību līdz Parlamenta astotā sasaukuma beigām,

               1.

               nolemj pagarināt Parlamenta Reglamenta 147. panta piemērošanu līdz Parlamenta astotā sasaukuma beigām;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam informēšanas nolūkā nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

      (1)  OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.

      (2)  OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.

      (3)  OV C 87 E, 1.4.2010., 186. lpp.

      (4)  Padomes 2005. gada 13. jūnija Regula (EK) Nr. 920/2005, ar kuru groza 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas, un 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Atomenerģijas kopienā lietojamās valodas, un ar kuru ievieš pagaidu atkāpes no minētajām regulām (OV L 156, 18.6.2005., 3. lpp.), kuras piemērošanas termiņu pagarināja ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1257/2010 (OV L 343, 29.12.2010., 5. lpp.).