title: 2005/539/EK: Eiropas Parlamenta Lēmums (2005. gada 12. aprīlis) par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu tās direktoram

text:
               27.7.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 196/68

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS

   (2005. gada 12. aprīlis)
   par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2003. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu tās direktoram
   (2005/539/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Profesionālās izglītības attīstības centra 2003. finanšu gada pārskatiem kopā ar centra sniegtajām atbildēm (1),
   ņemot vērā Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu (6858/2005 – C6-0075/2005),
   ņemot vērā EK līgumu, īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam (2), īpaši tās 185. pantu, un arī Padomes 2003. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1655/2003, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 337/75 par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra dibināšanu un atceļ regulu (EEK) Nr. 1416/76 (3), īpaši tās 12.a pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par Finanšu Ietvarregulu sistēmām, kas minētas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienas vispārējam budžetam (4), un jo īpaši 94. pantu,
   ņemot vērā tā Reglamenta 70. un 71. pantu, kā arī V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0074/2005),

               1.

               Apstiprina budžeta izpildi Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram 2003. finanšu gada ietvaros;

               2.

               Ieraksta savas piezīmes pievienotajā rezolūcijā;

               3.

               Uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un pavadošo rezolūciju Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas Palātai un publicēt šos dokumentus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

         Josep BORRELL FONTELLES

            priekšsēdētājs

         Julian PRIESTLEY

            ģenerālsekretārs

      (1)  OV C 324, 30.12.2004., 53. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 245, 29.9.2003., 41. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA

      ar piezīmēm lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra direktoram 2003. finanšu gada ietvaros
      EIROPAS PARLAMENTS,
      ņemot vērā Revīzijas Palātas ziņojumu par Profesionālās izglītības attīstības centra 2003. finanšu gada pārskatiem kopā ar centra sniegtajām atbildēm (1),
      ņemot vērā Padomes, 2005. gada 8. marta ieteikumu (6858/2005 – C6-0075/2005),
      ņemot vērā EK līgumu, īpaši tā 276. pantu,
      ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam (2), īpaši tās 185. pantu, un arī Padomes 2003. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 1655/2003, ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 337/75 par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra dibināšanu un atceļ regulu (EEK) Nr. 1416/76 (3), īpaši tās 12.a pantu,
      ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par finanšu ietvarregulu iestādēm, kuras uzskaitītas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā par finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam (4), un īpaši 94. pantu,
      ņemot vērā tā Reglamenta 70. un 71. pantu, kā arī V pielikumu,
      ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0074/2005),

                  A.

                  Tā kā Palāta ir paudusi zināmas bažas par ārējām organizācijām (gan nacionālām, gan starptautiskām) uzticētajiem fondiem, ka Palāta arī konstatējusi, ka gada pārskatā ietvertās operācijas ir notikušas likumīgi un plānveidīgi,

                  B.

                  Tā kā 2004. gada 21. aprīlī Eiropas Parlaments, pamatojoties uz Palātas ziņojumu, ir apstiprinājis Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra budžeta izpildi (5) aģentūras direktoram 2002. finanšu gadam, un rezolūcijā, kas pievienota apstiprinājuma lēmumam, Eiropas Parlaments, inter alia

                              —

                              aicina centru turpināt jau uzsākto sadarbību ar Eiropas Izglītības fondu (ETF),

                              —

                              mudina Eiropas centru turpināt tā centienus, lai izveidotu iekšējo auditu un atbilstību iekšējiem kontroles standartiem,

            1.   Atzīmē sekojošus skaitļus Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra 2003. gada un 2002. gada pārskatos;
      Ieņēmumu un izdevumu pārskati 2003. un 2002. finanšu gadam

                  (in EUR 1000)

                  2003

                  2002

                  Revenue

                  Commission subsidies

                  14 500

                  12 135

                  Revenue from previous financial years

                  0

                  25

                  Miscellaneous revenue

                  3

                  3

                  Assigned revenue (Phare and third countries)

                  792

                  333

                  Financial revenue

                  0

                  50

                  Total revenue (a)

                  15 295

                  12 546

                  Budgetary expenditure for the financial year

                  Staff — Title I of the budget

                  Payments

                  7 554

                  7 570

                  Appropriations carried over

                  443

                  298

                  Administration — Title II of the budget

                  Payments

                  778

                  767

                  Appropriations carried over

                  358

                  345

                  Operating activities — Title III of the budget (except for assigned revenue)

                  Payments

                  2 381

                  2 491

                  Appropriations carried over

                  3 138

                  2 189

                  Assigned revenue (Phare and third countries)

                  Payments

                  546

                  0

                  Appropriations carried over

                  246

                  187

                  Total expenditure (b)

                  15 444

                  13 847

                  Outturn for the financial year (a – b)

                  – 149

                  – 1 301

                  Balance carried over from the previous financial year

                  – 545

                  532

                  Appropriations carried over and cancelled

                  399

                  215

                  Sums for reuse from the previous financial year not used

                  10

                  8

                  Refunds to the Commission

                  – 716

                  0

                  Exchange rate differences

                  8

                  1

                  Balance for the financial year

                  – 993

                  – 545

                     Source: information supplied by the Centre. This table summarises the data provided by the Centre in its own accounts.

            2.   Atzīmē Palātas novērojumus saistībā ar to, ka centrs piemērojis ierobežotas procedūras līgumsaistību slēgšanas procesā, kā arī centra atbildi uz to; sagaida, ka tas turpmāk centīsies labāk paskaidrot šādu procedūru rezultātus pārskatāmā un atklātā veidā saskaņā ar esošajiem normatīvajiem aktiem;
      3.   Atzīmē Tiesas novērojumus par to, ka centrs nav pabeidzis paziņotās izmaiņas savā finanšu organizācijā; aicina centru pabeigt un ieviest šīs izmaiņas 2005. gada laikā; sagaida, ka centrs informēs Parlamenta kompetento komiteju pēc ieviešanas procesa beigām;
      4.   Apsveic sadarbību starp centru un Eiropas Mācību fondu (EMF), sagatavojot pievienošanās procesā jaunās dalībvalstis līdzdalībai centra darbībās; uzskata, kā šādai kopdarbībai ir jāturpinās un, kur nepieciešams, tā jāstiprina;
      5.   Sagaida, ka centrs no šī brīža iekļaus savā kopbudžetā subsīdijas un ieguldījumus no trešām valstīm, saskaņā ar Palātas novērojumiem;
      6.   Sagaida, ka centrs padarīs vēl pārredzamāku personāla darbā pieņemšanas procesu, galvenokārt skaidrojot ex-ante kritērijus sarakstiem;
      7.   Atzinīgi novērtē vienlīdzības principa ieviešanu centra personāla politikā un aicina sekot situācijas attīstībai, regulāri izvērtējot šīs politikas, lai nodrošinātu to ieviešanu;
      8.   Ar nožēlu konstatē, ka nozīmīgākajos vadītāju posteņos strādā galvenokārt vīrieši, aicina centru parūpēties par līdzsvaru;
      9.   Pozitīvi novērtē centra informācijas un komunikācijas stratēģiju, īpaši uzsvaru uz atklātību un pieejamību plašai sabiedrībai.
      Vispārēji jautājumi, kas attiecas uz Komisiju un aģentūrām

                  10.

                  Atgādina savu nostāju, ka, lai gan Parlaments atbalstīja Komisijas centienus izstrādāt nedaudzus modeļus vismaz nākotnes “regulatīvajām” aģentūrām, tas uzskatīja, ka pašreizējo un nākotnes aģentūru struktūra pelna pamatīgu apspriešanu starpinstitucionālā līmenī; arī uzsver, ka, pirms tam, kad Komisija formulēs ietvarnosacījumus regulatīvo aģentūru izmantošanai, starpinstitucionālam līgumam ir jānosaka kopējas pamatnostādnes; tam ir jānotiek pirms saskaņota ietvara izveidošanas aģentūrām;

                  11.

                  Atzīmē Komisijas nostāju (6) attiecībā uz atbildības deleģēšanu par uzdevumu izpildi citām institūcijām, ieskaitot aģentūras, nevis Komisijas galvenajai administrācijai; uzskata, ka tas neatbilst Parlamenta prasībai nopietni izskatīt starpinstitucionālā līmenī pašreizējo aģentūru struktūru; tādēļ aicina Komisiju sniegt paskaidrojumus par šo punktu un par turpmāko vispārējo starpinstitucionālo līgumu saistībā ar jauniem pasākumiem, kas jāveic finanšu plāna (7) ietvaros vai paralēli tam;

                  12.

                  Aicina Komisiju organizēt un veikt vidējā termiņā, piemēram, standarta trīs gadu ciklā, šķērsgriezuma analīzi par individuālu aģentūru novērtējumiem, lai

                              a)

                              nonāktu pie secinājumiem attiecībā uz aģentūras darbības saskaņotību ar ES politiku kopumā un attiecībā uz pašreizējām vai izveidojamajām sinerģijām starp aģentūrām un Komisijas departamentiem;

                              b)

                              novērtētu plašāko Eiropas pievienoto vērtību, ko rada aģentūru darba rezultāti to atbilstošajās darbības sfērās, kā arī aģentūras modeļa efektivitāti un lietderību ES politikas īstenošanā vai īstenošanas veicināšanā;

                              c)

                              novērtētu un pastiprinātu aģentūru darbības ietekmi tajos virzienos, kas nosaka ES tuvumu un pārredzamību tās pilsoņiem;

                  13.

                  Sagaida, ka šāda vispārēja analīze būs pieejama pirms 2005. gada beigām, un tā aptvers trīs gadu periodu, sākot no jaunās finanšu regulas ieviešanas, un ar to saistīto jauno struktūru aģentūru sistēmā;

                  14.

                  Aicina aģentūras aktīvi piedalīties šādā procesā un sadarboties ar Komisiju, sniedzot ieguldījumu jomās, kuras ir būtiskas to darbībai, lomai, finanšu plūsmai un vajadzībām, kā arī jebkurā jautājumā, kas varētu palīdzēt uzlabot visu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru kopumā, ar nolūku veicināt šā procesa veiksmi; aicina aģentūras sniegt šādu ieguldījumu arī savām kompetentajām komisijām;

                  15.

                  Aicina Komisiju paralēli šai darbībai ne vēlāk kā līdz 2005. gada beigām iesniegt priekšlikumus veicamajām maiņām pašreizējos aģentūru dibināšanas aktos ar nolūku, cita starpā, uzlabot tās attiecības ar aģentūrām; šādu priekšlikumu mērķim ir jābūt orientētam uz

                              a)

                              saskarsmes uzlabošanos starp Komisiju un aģentūrām;

                              b)

                              sadarbības nodibināšanu vai paplašināšanu, formulējot vajadzības, mērķus, sasniedzamos darba rezultātus un stratēģiju, lai šos mērķus sasniegtu, un standartu noteikšanu uzraudzībai un novērtēšanai;

                              c)

                              komplementārās darbības pastiprināšanu, labāku nepieciešamo resursu organizēšanu un šo resursu efektīvu piešķiršanu rezultātu sasniegšanai, kā arī sazināšanās stratēģijas izstrādāšanu šo rezultātu izplatīšanai;

                  16.

                  Uzsver to, ka pirms tiek pieņemts jebkurš lēmums ierosināt jaunas aģentūras izveidi, Komisijai jāuzņemas veikt šīs aģentūras un tās funkciju nepieciešamības stingru izvērtējumu, ņemot vērā esošās struktūras, subsidiaritātes principus, ekonomisko vajadzību un procedūru vienkāršošanu;

                  17.

                  Sagaida, ka Komisija drīz iesniegs pieprasītās pamatnostādnes attiecībā uz aģentūru personāla politiku pirms 2005. gada budžeta procedūras;

            Vispārējie jautājumi, kas attiecas uz aģentūrām

                  18.

                  Cer turpmāk saņemt no katras aģentūras ziņojumu, kurā apkopota informācija par iekšējā auditora veiktajiem auditiem, par ieteikumiem un rīcību, kas veikta sakarā ar šiem ieteikumiem saskaņā ar Finanšu Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 72. panta 5. punktu;

                  19.

                  Aicina aģentūras veikt turpmākus pasākumus, lai pareizi piemērotu savam personālam noteikumus un lēmumus, kas piemērojami citiem ierēdņiem, (darbinieku darbā pieņemšanas procedūra un atbilstošu lēmumu pieņemšana, personas lietas, atalgojuma aprēķināšana un citas tiesības paaugstināšanas politiku, vakanču procentuālo sastāvu, prasību ievērot dzimumu līdztiesību, utt.);

                  20.

                  Atzīmē, ka visumā vīriešu un sieviešu dzimuma darbinieku procentuālā attiecība kopējā aģentūru personālsastāvā rāda, ka pastāv neatbilstība starp vīriešiem un sievietēm; izsaka nožēlu, ka vīrieši ir apmēram viena trešdaļa no personāla un ir galvenokārt pārstāvēti augstos amatos, kurpretim sievietes pārsvarā ieņem zemus amatus; sagaida, ka aģentūras veiks pasākumus, lai mainītu šo situāciju;

                  21.

                  Pieprasa aģentūrām nodrošināt to, lai visi atbilstošie Eiropas Parlamenta Direktīvas 2002/73/EK un Padomes 2002. gada 23. septembra noteikumi, kas groza Padomes Direktīvu 76/207/EEK par vienlīdzīgas attieksmes principa ieviešanu pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz nodarbinātību, arodapmācību un paaugstināšanu, un darba apstākļiem (8), tiek ieviesti to personāla politikā;

                  22.

                  Sagaida, ka aģentūras, reaģējot uz atbilstošajiem Revīzijas Palātas novērojumiem, pilnībā ievēros finanšu regulas budžeta principus, īpaši tos, kas attiecas uz vienotību un budžeta precizitāti; aicina aģentūras, kas to vēl nav izdarījušas, izpildīt finanšu regulas prasības grāmatvedības jautājumos un turpināt stiprināt savas iekšējās pārvaldības un kontroles procedūras;

                  23.

                  Mudina aģentūras, īpaši tās, kuru darbībām ir kopēji punkti ar citu aģentūru darbībām vai uzdevumiem, stiprināt savstarpējo sadarbību, tādējādi radot iespējas attīstīt sinerģijas; aicina savu sadarbību pienācīgi noformēt ar specifiskiem līgumiem (kopīgām deklarācijām, saprašanās memorandiem, lēmumiem par kopēju plānošanu un rīcību vai programmām, kurām ir komplementāras iezīmes), lai novērstu darba dublēšanos un nodrošinātu, ka katras aģentūras darba rezultāts ir skaidri nosakāms, un ka kopējo centienu rezultāts palielina pievienoto vērtību un šo aģentūru darba ietekmi; sagaida regulāru informāciju šajā jautājumā;

                  24.

                  Aicina aģentūras veltīt īpašu uzmanību līgumu piešķiršanas procedūrām un līgumu pārvaldībai; aicina veikt visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz to administratīvajām struktūrām, lai nostiprinātu iekšējās kontroles procedūras, informācijas avotus un pārvaldību; uzskata, ka šādi pasākumi varētu ietvert, kur tas ir nepieciešams vai izpildāms, īpašu vienību izveidošanu ar padomdevēja funkcijām, kas, pamatojoties uz riska analīzi, konsultētu, kā vislabāk sagatavot līguma piešķiršanas procedūras, kā nodrošināt pārraudzību un veikt papildu pasākumus saskaņā ar prasībām; šajā jautājumā pieprasa Komisijai un Revīzijas Palātai nostiprināt sadarbību ar aģentūrām;

                  25.

                  Atzīmē grūtības, uz kurām atsaucās daži direktori attiecībā uz aģentūrām noteikto termiņu izpildi ziņojumu iesniegšanai, kā noteikts finanšu regulā; aicina aģentūru direktorus, ņemot vērā gaidāmo finanšu regulas pārskatīšanu 2005. gadā, informēt Budžeta komiteju un Budžeta kontroles komiteju par līdz šim pieredzētajām grūtībām, lai tās varētu apspriest pārskatīšanas ietvaros; sagaida, ka direktori izteiks specifiskus priekšlikumus alternatīviem izkārtojumiem attiecībā uz termiņiem, kas varētu vislabāk atbilst viņu darbības prasībām, vienlaikus ievērojot aģentūru ziņošanas saistības kā paredzēts finanšu regulā;

                  26.

                  Atzīmē aģentūru direktoru pozitīvo reakciju uz tās Parlamenta komitejas aicinājumu, kas ir atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras sagatavošanu, izveidot precīzāku komunikācijas sistēmu, īpaši, lai nodrošinātu to dokumentu nosūtīšanu komitejai no aģentūrām, kas attiecas uz aģentūru ziņošanas saistībām; uzskata, ka šādas komunikācijas labāka ierīcība stiprinās tā sadarbību ar aģentūrām un veicinās demokrātisku kontroli;

                  27.

                  Aicina aģentūru direktorus turpmāk papildināt savu gada darbības pārskatu, kuru iesniedz kopā ar finanšu un pārvaldības informāciju, ar tādu garantijas deklarāciju attiecībā uz darbību likumību un regularitāti, kas ir līdzīga deklarācijām, ko paraksta Komisijas ģenerāldirektori;

                  28.

                  Aicina aģentūras izveidot vispusīgu komunikācijas stratēģiju, lai sava darba rezultātus piemērotā veidā darītu pieejamus vispārējai sabiedrībai, papildus šo rezultātu iesniegšanai institūcijām, dalībvalstu kompetentiem dienestiem, speciālistiem, partneriem vai īpašiem beneficiāriem; aicina aģentūras, ņemot vērā šādas stratēģijas izveidošanu, pastiprināt viņu sadarbību un informācijas apmaiņu par labāko praksi šī mērķa sasniegšanai; sagaida, ka aģentūras pienācīgā veidā informēs Parlamenta kompetentās komitejas par sekmēm šādas stratēģijas izstrādāšanā pirms nākamās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras;

            Vispārējie jautājumi, kas attiecas uz Revīzijas palātu un aģentūrām

                  29.

                  Atbalsta Palātas iniciatīvu pievienot tabulu saviem īpašajiem ziņojumiem par aģentūru sniegto kopsavilkuma informāciju par konkrētās aģentūras kompetencēm, vadīšanu, pieejamajiem resursiem un darba rezultātiem; uzskata, ka tas veicinās šo Kopienas institūciju darba skaidrību un pārredzamību, atbilstoši nodrošinot noderīgu pamatu salīdzināšanai ar nolūku izveidot aģentūrām saskaņotu darbības ietvaru, ko ir prasījis Parlaments;

                  30.

                  Aicina Palātu un aģentūras stiprināt sadarbību, lai veicinātu visu budžeta un finanšu jautājumu procedūru un tehnisko līdzekļu rūpīgu pārvaldīšanu ar nolūku izveidot metodiku, kas sagatavotu pamatu pozitīvai budžeta atbrīvošanai pašā procesa sākumā; sagaida regulāru informāciju par panākumiem un labākās pieredzes īstenošanu;

                  31.

                  Aicina Palātu un aģentūras uzlabot pretrunīgās procedūras pārredzamību pirms Palātas galīgā ziņojuma par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai izvairītos no jebkādām pretrunām vai neskaidrības, kas varētu apdraudēt visas procedūras ticamību; šajā ziņā aicina Palātu un Komisiju sagatavot priekšlikumu par realizējamu veidu, kā uzlabot informāciju par veiktajiem uzlabojumiem un/vai atklātajām problēmām no laika, kad pirmo reizi tiek apspriests Palātas sagatavošanas ziņojums, līdz lēmuma pieņemšanas laikam par budžeta izpildes apstiprināšanu, lai sniegtu visprecīzāko priekšstatu par situāciju aģentūrās.

         (1)  OV C 324, 30.12.2004., 53. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 245, 29.9.2003., 41. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (5)  OV L 330, 4.11.2004., 34. lpp.

         (6)  Kā izklāstīts 1. pielikumā Komisijas paziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam “Mūsu kopīgās nākotnes veidošana. Paplašinātās Eiropas Savienības politiski risināmie jautājumi un budžeta līdzekļi 2007.–2013. gadā”, (KOM(2004) 0101, 38. lpp.).

         (7)  Skatīt pielikumu Komisijas ziņojumam par 2002. gada budžeta izpildes kontroli (KOM(2004) 0648, 108. lpp.).

         (8)  OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1841 (2016. gada 5. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu

text:
               19.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 282/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1841
   (2016. gada 5. oktobris)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 21. sesijā (COP 21), kas notika Parīzē no 2015. gada 30. novembra līdz 12. decembrim, tika pieņemts nolīguma teksts par to, kā stiprināt globālo reakciju uz klimata pārmaiņu draudiem.

               (2)

               saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/590 (2) Parīzes nolīgums tika parakstīts 2016. gada 22. aprīlī.

               (3)

               Parīzes nolīgums stāsies spēkā trīsdesmitajā dienā pēc dienas, kad vismaz 55 UNFCCC Puses, kas pēc aplēsēm rada vismaz 55 % no kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām, būs deponējušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus. UNFCCC puses ir arī Savienība un tās dalībvalstis. Eiropadome savos 2016. gada 18. marta secinājumos uzsvēra, ka Savienībai un tās dalībvalstīm Parīzes nolīgums jānoslēdz pēc iespējas drīz un laikus, lai kļūtu par nolīguma Pusēm no tā spēkā stāšanās brīža.

               (4)

               Parīzes nolīgums aizstāj pieeju, ko paredz 1997. gada Kioto protokols.

               (5)

               Parīzes nolīgumā inter alia ir izvirzīts ilgtermiņa mērķis, kas atbilst mērķim temperatūras pieaugumu pasaulē noturēt krietni zem 2 °C atzīmes, salīdzinot ar pirmsindustriālo līmeni, un turpināt centienus ierobežot to 1,5 °C robežās, salīdzinot ar pirmsindustriālo līmeni. Lai šo mērķi sasniegtu, Puses sagatavos, paziņos un uzturēs secīgus valsts noteiktos devumus.

               (6)

               Saskaņā ar Parīzes nolīgumu, sākot ar 2023. gadu, Pusēm reizi piecos gados jāveic globālā izsvēršana, kuras pamatā būs jaunākās zinātnes atziņas un līdzšinējā īstenošana un kuras gaitā izvērtēs gūtās sekmes un izskatīs panāktos emisijas samazinājumus, pielāgošanos un sniegto atbalstu, un katram nākamajam katras Puses valsts noteiktajam devumam jābūt lielākam par tās tābrīža valsts noteikto devumu un jābūt pēc iespējas vērienīgākam.

               (7)

               Eiropadomes 2014. gada 23. un 24. oktobra secinājumos par klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam ir apstiprināts saistošais mērķis līdz 2030. gadam visas tautsaimniecības mērogā panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas iekšējo samazinājumu vismaz par 40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Padome 2015. gada 6. martā pieņēma šo Savienības un tās dalībvalstu devumu kā to iecerēto valsts noteikto devumu, kas tika iesniegts UNFCCC sekretariātam.

               (8)

               Paziņojumā, kas pievienots priekšlikumam Savienībai parakstīt Parīzes nolīgumu, Komisija uzsvēra, ka globāla pāreja uz tīru enerģiju prasa mainīt investīciju modeļus un stimulus visās rīcībpolitikas jomās. Viena no nozīmīgākajām Savienības prioritātēm ir noturīgas Enerģētikas savienības izveide, lai apgādātu iedzīvotājus ar drošu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģiju par pieņemamu cenu. Lai to panāktu, ir jāturpina vērienīgi pasākumi klimata jomā un jāpanāk progress pārējos Enerģētikas savienības aspektos.

               (9)

               Padome savos 2015. gada 18. septembra secinājumos apliecināja, ka Savienība un tās dalībvalstis ir iecerējušas saistībā Parīzes nolīgumu rīkoties kopīgi, un atzinīgi vērtēja Norvēģijas un Islandes ieceri piedalīties kopīgajā rīcībā.

               (10)

               Savienība un tās dalībvalstis par kopīgo rīcību vienosies pienācīgā brīdī, un tā aptvers attiecīgo emisijas līmeni, kas iedalīts Savienībai un tās dalībvalstīm.

               (11)

               Parīzes nolīguma 4. panta 16. punkts paredz, ka par kopīgu rīcību, tostarp par katrai Pusei attiecīgajā laikposmā iedalīto emisijas līmeni, ir jāinformē sekretariāts.

               (12)

               Parīzes nolīgums atbilst Līguma 191. pantā minētajiem Eiropas Savienības mērķiem vides jomā, proti, saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti; aizsargāt cilvēku veselību; sekmēt starptautiska mēroga pasākumus, lai risinātu reģionālas vai pasaules vides problēmas, un jo īpaši cīnīties pret klimata pārmaiņām.

               (13)

               Tādēļ Savienības vārdā būtu jāapstiprina Parīzes nolīgums un deklarācija par kompetenci,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Parīzes nolīgums, kas pieņemts 2015. gada 12. decembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros.
   Parīzes nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   Savienības vārdā tiek apstiprināta arī deklarācija par kompetenci, kas pievienota šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kuras ir tiesīgas Savienības vārdā deponēt ratifikācijas instrumentu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram saskaņā ar Parīzes nolīguma 20. panta 1. punktu, kopā ar deklarāciju par kompetenci.
   3. pants
   1.   Dalībvalstis cenšas veikt pasākumus, kas vajadzīgi, lai tās savus ratifikācijas instrumentus deponētu reizē ar Savienību vai cik vien ātri iespējams pēc tam.
   2.   Dalībvalstis informē Komisiju par saviem lēmumiem par Parīzes nolīguma ratificēšanu vai – atkarībā no apstākļiem – par to, kad varētu noslēgties vajadzīgās procedūras.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

      Briselē, 2016. gada 5. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. LAJČÁK

      (1)  2016. gada 4. oktobra piekrišana (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2016/590 (2016. gada 11. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemto Parīzes nolīgumu (OV L 103,19.4.2016., 1. lpp.).


title: Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmums (2015. gada 16. decembris) par koordinēšanas pamatstruktūru, saskaņā ar kuru attiecīgās iestādes paziņo par valsts makrouzraudzības politikas pasākumiem, un par ESRK atzinumu un ieteikumu sniegšanu un Lēmuma ESRK/2014/2 atcelšanu (ESRK/2015/4)

text:
               12.3.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 97/28

         EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS LĒMUMS
   (2015. gada 16. decembris)
   par koordinēšanas pamatstruktūru, saskaņā ar kuru attiecīgās iestādes paziņo par valsts makrouzraudzības politikas pasākumiem, un par ESRK atzinumu un ieteikumu sniegšanu un Lēmuma ESRK/2014/2 atcelšanu
   (ESRK/2015/4)
   (2016/C 97/12)
   EIROPAS SISTĒMISKO RISKU KOLĒĢIJAS VALDE,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (1) un jo īpaši tās 3. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (2), un jo īpaši tās 458. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/36/ES (2013. gada 26. jūnijs) par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (3), un jo īpaši tās 133., 134., 138. un 139. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2015. gada 11. decembra Ieteikumu ESRK/2015/1 par pretciklisko rezervju normu, kas attiecas uz riska darījumiem trešās valstīs, atzīšanu un noteikšanu (4) un jo īpaši tā A ieteikumu, B ieteikuma 3. punktu un C ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2015. gada 15. decembra Ieteikumu ESRK/2015/2 par makrouzraudzības politikas pasākumu pārrobežu ietekmes novērtēšanu un brīvprātīgu savstarpēju atzīšanu (5) un jo īpaši tā B līdz D ieteikumu,
   ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2011. gada 20. janvāra Lēmumu ESRK/2011/1, ar ko pieņem Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Reglamentu (6), un jo īpaši tā 6. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas 2015. gada 11. decembra Ieteikumu ESRK/2015/3 par to, kā novērtē trešo valstu būtiskumu attiecībā uz Savienības banku sistēmu saistībā ar pretciklisko rezervju normu atzīšanu un noteikšanu (7), un jo īpaši tā 4. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRK) atbild par makrouzraudzības veikšanu Savienībā. Šajā sakarībā ESRK tiecas sekmēt to, lai tiktu novērsti vai mazināti sistēmiskie riski Savienības finanšu stabilitātei, tostarp riski, kuru izcelsme ir ārpus Savienības. Šā uzdevuma ietvaros ESRK rīkojas, lai novērstu regulējuma arbitrāžu un kapitāla pārrobežu pārnesi, nodrošinot, ka vieniem un tiem pašiem riskiem visā Savienībā piemēro vienas un tās pašas vai līdzvērtīgas makrouzraudzības prasības. ESRK uzskata, ka, lai nodrošinātu makrouzraudzības politikas pasākumu efektivitāti, īpaša nozīme ir trim uzdevumiem. Šie uzdevumi ir noteikti Savienības tiesību aktos un/vai izriet no Regulas (ES) Nr. 1092/2010.

               (2)

               Pirmais uzdevums – Direktīvas 2013/36/ES 133. pants un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pants pilnvaro ESRK novērtēt makrouzraudzības politikas pasākumu atbilstību, pirms tos pieņem dalībvalstis vai Eiropas Centrālā banka (ECB).

               (3)

               Otrais uzdevums – ESRK novērtē konkrētu makrouzraudzības politikas pasākumu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi kapitāla pārrobežu pārneses ziņā un, ja no attiecīgās aktivizētājas iestādes ir saņemts savstarpējas atzīšanas pieprasījums, izvērtē, vai ir jāveic dalībvalstu pieņemtu konkrētu makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēja atzīšana saskaņā ar sistēmu, kas noteikta Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Ieteikumā ESRK/2015/2. Atbilstīgi Direktīvas 2013/36/ES 134. pantam un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantam dalībvalstis var lūgt ESRK sniegt ieteikumus citām dalībvalstīm par lūguma iesniedzējas dalībvalsts makrouzraudzības politikas pasākuma savstarpēju atzīšanu. ESRK saskaņā ar savām pilnvarām var arī sniegt ieteikumus par tādu pasākumu savstarpēju atzīšanu, kuru savstarpēja atzīšana ir dalībvalstu kompetencē.

               (4)

               Trešais uzdevums – ESRK sekmē saskaņotību Savienībā saistībā ar pretciklisko kapitāla rezervju (PKR) normām, kas attiecas uz riska darījumiem trešās valstīs. Direktīvas 2013/36/ES 138. pants īpaši piešķir ESRK pilnvaras sniegt ieteikumus, lai nodrošinātu, ka šādas PKR normas ir pietiekamas, lai aizsargātu Savienības iestādes no pārmērīga kreditēšanas pieauguma riskiem trešās valstīs. Saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 139. pantu ESRK var sniegt ieteikumus, lai tad, kad dalībvalstis, īstenojot minētajā pantā noteiktās pilnvaras, nosaka un atzīst PKR normas attiecībā uz riska darījumiem trešās valstīs, nodrošinātu šādu normu saskaņotību dalībvalstīs.

               (5)

               Pirmā uzdevuma, proti, novērtēt makrouzraudzības politikas pasākumu atbilstību pirms to pieņemšanas, vajadzībām ESRK 2014. gadā izveidoja novērtēšanas grupu, kuras kompetencē ir analizēt minētos pasākumus un sagatavot atzinumus un ieteikumus. Tā kā daudzi otrā un trešā ESRK uzdevuma aspekti ir līdzīgi pirmā uzdevuma aspektiem, ir ieteicams paplašināt esošās novērtēšanas grupas pilnvaras, ietverot tajās visus trīs uzdevumus. Saistībā ar plašākām novērtēšanas grupas pilnvarām ir arī jāveic izmaiņas novērtēšanas grupas sastāvā, lai paplašinātu tās kompetences jomu. Turklāt noteiktu novērtēšanas grupas locekļu, kas iecelti saskaņā ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmumu ESRK/2014/2 (8), pilnvaru termiņi būtu jāsaglabā līdz attiecīgo pilnvaru termiņu beigām.

               (6)

               Lai dotu iespēju ESRK īstenot minētos trīs uzdevumus, attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts paziņot ESRK par makrouzraudzības politikas pasākumiem, tostarp tādiem, uz kuriem neattiecas Savienības tiesību aktu prasības. Prasības attiecība uz paziņošanu ir noteiktas Direktīvas 2013/36/ES 129. panta 2. punktā, 130. panta 2. punktā, 131. panta 7. un 12. punktā, 133. pantā, 134. panta 2. punktā, 136. panta 7. punktā un 160. pantā, kā arī Regulas (ES) Nr. 575/2013 99. panta 7. punktā un 458. pantā. Turklāt ar Ieteikumu ESRK/2015/2 attiecīgajām iestādēm tiek ieteikts ESRK paziņot par visiem pieņemtajiem makrouzraudzības politikas pasākumiem.

               (7)

               Novērtēšanas grupas darbības procedūrās attiecībā uz katru no trim uzdevumiem ir jāparedz dažādi termiņi, kādos ESRK ir jāpaveic tās attiecīgie uzdevumi. ESRK jo īpaši sniegs atzinumus vai ieteikumus par attiecīgo pasākumu viena mēneša laikā pēc paziņojuma saņemšanas saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu. ESRK nolūks būs izdarīt grozījumus Ieteikumā ESRK/2015/2 trīs mēnešu laikā pēc tam, kad saņemts paziņojums par attiecīgo pasākumu. Ja ESRK uzskatīs, ka ir jārīkojas saistībā ar PKR normu, kas attiecas uz riska darījumiem konkrētā trešā valstī, tās nolūks būs sniegt ieteikumu trīs mēnešu laikā pēc tam, kad tā uzzinājusi par iespējamiem pārmērīga kreditēšanas pieauguma riskiem attiecīgajā trešā valstī.

               (8)

               Lēmums ESRK/2014/2 ir jāatceļ un jāaizstāj ar šo lēmumu, lai ietvertu divus novērtēšanas grupas papildu uzdevumus un attiecīgās izmaiņas novērtēšanas grupas sastāvā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Darbības joma
   1.   Ar šo lēmumu tiek izveidota vienota pamatstruktūra procedūrām, saskaņā ar kurām ESRK sniedz atzinumus un ieteikumus, reaģējot uz makrouzraudzības politikas pasākumu pieņemšanu Savienībā 2. punktā noteiktajās jomās.
   2.   Jo īpaši šā lēmuma mērķis ir noteikt procedūras, saskaņā ar kurām tiek analizēti makrouzraudzības politikas pasākumi un attiecīgos gadījumos tiek:

               a)

               sniegti ESRK ieteikumi un atzinumi par valstu makrouzraudzības politikas pasākumiem saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. panta 14. un 15. punktu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 4. punktu;

               b)

               grozīts Ieteikums ESRK/2015/2, lai papildus iekļautu paziņotos makrouzraudzības politikas pasākumus, attiecībā uz kuriem tiek ieteikts veikt savstarpēju atzīšanu saskaņā ar, bet ne tikai, Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 4. punktu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 8. punktu;

               c)

               sniegti ESRK ieteikumi par konkrētu PKR normu, kas attiecas uz riska darījumiem konkrētā trešā valstī, noteikšanu vai atzīšanu saskaņā ar, bet ne tikai, Direktīvas 2013/36/ES 138. un 139. pantu (turpmāk – “ESRK ieteikumi par konkrētām trešo valstu PKR normām”).

         2. pants
   Definīcijas
   Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               1)

               “pieņemšana” ir pieņemšana Ieteikuma ESRK/2015/2 2. iedaļas 1. punkta nozīmē;

               2)

               “pretciklisko rezervju norma” ir pretciklisko rezervju norma Direktīvas 2013/36/ES 128. panta 7. punkta nozīmē;

               3)

               “Darwin” ir ESRK iekšējā dokumentu pārvaldības sistēma;

               4)

               “makrouzraudzības politikas pasākums” ir makrouzraudzības politikas pasākums Ieteikuma ESRK/2015/2 2. iedaļas 1. punkta nozīmē;

               5)

               “paziņojums” ir paziņojums Ieteikuma ESRK/2015/2 2. iedaļas 1. punkta nozīmē;

               6)

               “paziņotāja iestāde” ir attiecīgā iestāde, kas nosūta paziņojumu ESRK;

               7)

               “atzinums” ir jebkurš atzinums, kas ESRK ir jāsniedz pēc tam, kad tā saņēmusi paziņojumu par makrouzraudzības politikas pasākumu, saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu;

               8)

               “savstarpēja atzīšana” ir savstarpēja atzīšana Ieteikuma ESRK/2015/2 2. iedaļas 1. punkta nozīmē;

               9)

               “ieteikums” ir jebkurš ieteikums, kas ESRK ir jāsniedz saskaņā ar, bet ne tikai, Direktīvas 2013/36/ES 133. panta 14. punktu, 134. panta 4. punktu, 138. un 139. pantu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu;

               10)

               “attiecīgā aktivizētāja iestāde” ir attiecīgā aktivizētāja iestāde Ieteikuma ESRK/2015/2 2. iedaļas 1. punkta nozīmē;

               11)

               “attiecīgā iestāde” ir attiecīgā iestāde Ieteikuma ESRK/2015/2 2. iedaļas 1. punkta nozīmē;

               12)

               “attiecīgā trešās valsts iestāde” ir attiecīgā trešās valsts iestāde Ieteikuma ESRK/2015/1 2. iedaļas 1. punkta nozīmē;

               13)

               “trešā valsts” ir trešā valsts Ieteikuma ESRK/2015/1 2. iedaļas 1. punkta nozīmē.

         3. pants
   Makrouzraudzības politikas pasākumu publicēšana
   1.   Paziņojot ESRK par jebkuru pieņemto makrouzraudzības politikas pasākumu, uz ko attiecas šis lēmums, attiecīgās iestādes izmanto ESRK interneta vietnē publicētās veidnes. ESRK sekretariāts publicē makrouzraudzības politikas pasākumus, kurus attiecīgās iestādes ir pieņēmušas, publicējušas un paziņojušas ESRK. Paziņotāja iestāde var lūgt nepublicēt attiecīgos pasākumus finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ, un ESRK sekretariāta vadītājs var apstiprināt šādu lūgumu.
   2.   Saskaņā ar šo lēmumu sniegtos atzinumus, ieteikumus un jebkādus to grozījumus publicē ESRK interneta vietnē pēc tam, kad tos apstiprina ESRK Valde. Paziņotāja iestāde var lūgt un ESRK var nolemt nepublicēt atzinumus, ieteikumus un jebkādus to grozījumus finanšu stabilitātes apsvērumu dēļ. Publiskus ieteikumus un to grozījumus, kas adresēti attiecīgajām iestādēm visās dalībvalstīs, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   4. pants
   ESRK atzinumi un ieteikumi par valsts makrouzraudzības politikas pasākumiem
   1.   Šis pants tiek piemērots atzinumiem un ieteikumiem šā lēmuma 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.
   2.   Saņemot paziņojumu saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. pantu vai Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. pantu, ESRK sekretariāts ar Darwin sistēmas starpniecību nekavējoties nodod to ESRK Valdes un novērtēšanas grupas locekļiem.
   3.   Piecu ECB darbdienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas, kā minēts 2. punktā, ESRK Valdes locekļi var paust pamatotas bažas par jebkādām paziņotā makrouzraudzības politikas pasākuma negatīvām ārējām sekām, piemēram, nelabvēlīgu ietekmi kapitāla pārrobežu pārneses ziņā. Šie locekļi var norādīt, ka viņu iestādes, ja tās vēl nav pārstāvētas novērtēšanas grupā, vēlas piedalīties grupas darbā novērotāja statusā. Vienmērīga un efektīva procesa nodrošināšanas nolūkā ESRK Valdes locekļi, ciktāl tas iespējams, pauž šādas būtiskas bažas angļu valodā.
   4.   Divpadsmit ECB darbdienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas saskaņā ar 2. punktu novērtēšanas grupa sagatavo novērtējumu un atzinuma vai ieteikuma projektu par makrouzraudzības politikas pasākuma atbilstību attiecīgajām Direktīvas 2013/36/ES un Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasībām no makrouzraudzības un finanšu stabilitātes viedokļa.
   5.   Tiklīdz novērtēšanas grupa pabeidz darbu pie atzinuma vai ieteikuma, ESRK sekretariāts ar Darwin sistēmas starpniecību nekavējoties nodod atzinuma vai ieteikuma projektu visiem ESRK Valdes locekļiem izskatīšanai rakstiskā procedūrā. ESRK Valdes locekļi var sniegt savus komentārus par atzinuma vai ieteikuma projektu četru ECB darbdienu laikā pēc tā saņemšanas un pirms ESRK lēmuma pieņemšanas.
   6.   Divu ECB darbdienu laikā pēc dienas, kurā bija jāiesniedz ESRK Valdes locekļu komentāri, novērtēšanas grupa izvērtē, vai atzinuma vai ieteikuma projekts jāpārskata, ņemot vērā minētos komentārus, un ar ESRK sekretariāta palīdzību iesniedz atzinuma vai ieteikuma galīgo projektu ESRK Valdei.
   7.   Pamatojoties uz novērtēšanas grupas novērtējumu un tās sagatavotā dokumenta projektu, ESRK Valde pieņem lēmumu par atzinuma vai ieteikuma projektu. Ja netiek sasaukta ESRK Valdes sanāksme saskaņā ESRK Reglamentu, ESRK Valdes lēmums tiek pieņemts rakstiskā procedūrā, un tādā gadījumā ESRK Valdes locekļiem tiek dotas vismaz piecas ECB darbdienas, lai nodotu savas balsis. ESRK Valdes lēmums tiek pieņemts vismaz vienu ECB darbdienu pirms Direktīvas 2013/36/ES 133. panta 14. punktā un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 4. punktā minētā viena mēneša termiņa beigām.
   8.   Ja pēc tam, kad ESRK nosūtījusi paziņotājai iestādei pieprasījumu sniegt papildu informāciju, vēlāk iesniegtā informācija joprojām neietver visu attiecīgo informāciju, kas nepieciešama paredzētā pasākuma atbilstības novērtēšanai, tostarp tā atbilstības novērtēšanai saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES un Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasībām, ESRK var sniegt atzinumu, ka atbilstību Direktīvas 2013/36/ES un Regulas (ES) Nr. 575/2013 prasībām nav iespējams noteikt. Atsevišķos gadījumos ESRK var sniegt arī negatīvu atzinumu vai ieteikumu.
   5. pants
   ESRK ieteikums par makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu
   1.   Šis pants tiek piemērots Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījumiem šā lēmuma 1. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē.
   2.   Piecu ECB darbdienu laikā pēc tam, kad ESRK no dalībvalsts saņēmusi savstarpējas atzīšanas pieprasījumu saskaņā ar, bet ne tikai, Direktīvas 2013/36/ES 134. panta 4. punktu vai Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 8. punktu, ESRK sekretariāts ar Darwin sistēmas starpniecību nodod to ESRK Valdes, Konsultatīvās speciālistu komitejas (KSK) un novērtēšanas grupas locekļiem.
   3.   Piecu ECB darbdienu laikā pēc informācijas nosūtīšanas, kā minēts 2. punktā, ESRK Valdes locekļi var sniegt ESRK informāciju par to, ka paziņotajam makrouzraudzības politikas pasākumam locekļu attiecīgajās jurisdikcijās būtu ievērojama nelabvēlīga ietekme kapitāla pārrobežu pārneses ziņā, un norādīt, ka viņu iestādes, ja tās vēl nav pārstāvētas novērtēšanas grupā, vēlas piedalīties grupas darbā novērotāja statusā. Vienmērīga un efektīva procesa nodrošināšanas nolūkā ESRK Valdes locekļi, ciktāl tas iespējams, sniedz attiecīgo informāciju ESRK angļu valodā.
   4.   Divdesmit piecu ECB darbdienu laikā pēc informācijas nosūtīšanas, kā minēts 3. punktā, novērtēšanas grupa sagatavo novērtējumu attiecībā uz nepieciešamību pieņemt ieteikumu par savstarpēju atzīšanu, vajadzības gadījumā pievienojot Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījuma projektu. Novērtēšanas grupa iesniedz KSK priekšlikumu par paziņotā pasākuma savstarpēju atzīšanu un līdzekļiem savstarpējas atzīšanas veikšanai atbilstīgi Ieteikumam ESRK/2015/2.

               a)

               Ja novērtēšanas grupa konstatē, ka par izskatāmā pasākuma savstarpējo atzīšanu būs nepieciešams apspriesties, ESRK sekretariāts nodod novērtēšanas grupas novērtējumu un Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījuma projektu apspriešanai KSK sanāksmē. Apspriešanā izskata arī to pasākumu veidus, ar kuriem citas dalībvalstis varētu veikt izskatāmā pasākuma savstarpēju atzīšanu. Ja visu citu dalībvalstu tiesību aktos nav paredzēts tāds pats pasākums kā izskatāmais pasākums, novērtēšanas grupa apzina citus pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi, kurus attiecīgās iestādes iespēju robežās varētu izmantot savstarpējai atzīšanai.

               b)

               Ja novērtēšanas grupa konstatē, ka nav nepieciešams apspriesties, jo paziņotais pasākums ir noteikts uz riska darījumu pamata un ir paredzēts visu dalībvalstu tiesību aktos, ESRK sekretariāts ar Darwin sistēmas starpniecību var nosūtīt Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījuma projektu visiem KSK locekļiem izskatīšanai rakstiskā procedūrā. Šādā gadījumā Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījuma projektā paredz, ka visām pārējām dalībvalstīm jāveic attiecīgā pasākuma savstarpēja atzīšana.

         5.   Ja pēc KSK sanāksmes, kurā apspriesta pasākuma savstarpēja atzīšana, vai saskaņā ar 4. punkta b) apakšpunktu ir vajadzīga KSK rakstiskā procedūra, KSK locekļi var sniegt savus komentārus par ieteikuma projektu piecu ECB darbdienu laikā pēc tā nosūtīšanas ar Darwin sistēmas starpniecību.
   6.   Piecu ECB darbdienu laikā pēc KSK komentāru sniegšanas termiņa vai KSK sanāksmes, kurā apspriesta pasākuma savstarpēja atzīšana, ESRK sekretariāts attiecīgos gadījumos iesniedz ESRK Valdei Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījuma projektu apspriešanai ar Darwin sistēmas starpniecību. Ja KSK locekļi ir snieguši būtiskus komentārus 5. punktā minētajā rakstiskajā procedūrā vai KSK sanāksmē, Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījuma projekta sagatavošanas termiņu var pagarināt līdz divdesmit piecām ECB darbdienām.
   7.   ESRK Valde attiecīgos gadījumos var sniegt savus komentārus par Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījuma projektu piecu ECB darbdienu laikā pēc projekta iesniegšanas ESRK Valdei.
   8.   Piecu ECB darbdienu laikā pēc ESRK Valdes locekļu komentāru sniegšanas termiņa ESRK sekretariāts attiecīgos gadījumos iesniedz Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījuma galīgo projektu ESRK Valdei apstiprināšanai rakstiskā procedūrā vai apstiprināšanai ESRK Valdes sanāksmē. ESRK Valde var pieņemt lēmumu par Ieteikuma ESRK/2015/2 grozījuma projektu rakstiskā procedūrā vai ESRK Valdes sanāksmē saskaņā ar Lēmuma ESRK/2011/1 6. pantu.
   6. pants
   ESRK ieteikumi par konkrētām trešo valstu PKR normām
   1.   Šis pants tiek piemērots ieteikumiem šā lēmuma 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē.
   2.   Šādos gadījumos novērtēšanas grupai var lūgt analizēt kreditēšanas attīstību trešā valstī un, iespējams, izstrādāt projektu ESRK ieteikumam par konkrētu trešās valsts PKR normu, ko piemēro attiecīgajai trešai valstij:

               a)

               ja attiecīgā trešās valsts iestāde lūdz atzīt rezerves normu, kas pārsniedz 2,5 %;

               b)

               ja norīkotā iestāde informē ESRK saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/1 A ieteikuma 1. punktu vai ja ESRK sekretariātam attiecībā uz valstīm, kuras ir Bāzeles Banku uzraudzības komitejas (BBUK) dalībnieces, ir kļuvis zināms, ka attiecīgā trešās valsts iestāde šai trešai valstij ir noteikusi PKR normu, kas pārsniedz 2,5 %;

               c)

               ja norīkotā iestāde informē ESRK saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/1 A ieteikuma 2. punktu un B ieteikuma 3. punktu;

               d)

               ja norīkotā iestāde informē ESRK saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/1 C ieteikuma 1. punktu vai ja attiecīgās trešās valsts, kura ir BBUK dalībniece, iestādes noteikta PKR norma ir atzīta, pamatojoties uz ESRK ieteikumu, un ESRK sekretariātam ir kļuvis zināms, ka attiecīgā trešās valsts iestāde ir noteikusi pazeminātu PKR normu;

               e)

               ja norīkotā iestāde informē ESRK saskaņā ar Ieteikuma ESRK/2015/1 C ieteikuma 2. punktu vai ja attiecīgās trešās valsts, kura ir BBUK dalībniece, iestādes noteikta PKR norma ir noteikta, pamatojoties uz ESRK ieteikumu, un ESRK sekretariātam ir kļuvis zināms, ka attiecīgā trešās valsts iestāde ir noteikusi pazeminātu PKR normu;

               f)

               ja ESRK sekretariāts konstatē pārmērīga kreditēšanas pieauguma pazīmes kādā no tām trešām valstīm, kas apzinātas kā būtiskas Savienībai, kā noteikts Lēmuma ESRK/2015/3 4. pantā.

         3.   Piecu ECB darbdienu laikā pēc tam, kad materializējas kāds no 2. punktā noteiktajiem gadījumiem, ESRK sekretariāts ar Darwin sistēmas starpniecību sniedz visu attiecīgo informāciju KSK, ESRK Valdes un novērtēšanas grupas locekļiem. Novērtēšanas grupas vadītājs lemj par to, vai un kad vērsties pie attiecīgās trešās valsts iestādes nolūkā uzaicināt tās pārstāvi piedalīties novērtēšanas grupas darbā novērotāja statusā.
   4.   Piecu ECB darbdienu laikā pēc informācijas nosūtīšanas, kā minēts 3. punktā, ESRK Valdes locekļi var sniegt ESRK informāciju par to, ka locekļu attiecīgajām dalībvalstīm ir būtiski riska darījumi konkrētajā trešā valstī, un norādīt, ka tie vēlas piedalīties novērtēšanas grupas darbā novērotāja statusā, ja viņu iestādes grupā vēl nav pārstāvētas. Vienmērīga un efektīva procesa nodrošināšanas nolūkā locekļi, ciktāl tas iespējams, sniedz attiecīgo informāciju ESRK angļu valodā.
   5.   Divdesmit piecu ECB darbdienu laikā pēc informācijas nosūtīšanas, kā minēts 4. punktā, novērtēšanas grupa sagatavo novērtējumu attiecībā uz nepieciešamību pieņemt ieteikumu par konkrētu trešās valsts PKR normu, ko piemēro attiecīgajai trešai valstij. Ja novērtēšanas grupa uzskata, ka vajadzīgs ieteikums, novērtējumam pievieno ieteikuma projektu. ESRK sekretariāts iesniedz novērtējumu, attiecīgos gadījumos papildus pievienojot arī ieteikuma projektu, KSK vai nu apspriešanai tās sanāksmē, vai – ar Darwin sistēmas starpniecību – izskatīšanai rakstiskā procedūrā.
   6.   Piecu ECB darbdienu laikā pēc iesniegšanas izskatīšanai rakstiskā procedūrā KSK var sniegt savus komentārus par novērtējumu un attiecīgos gadījumos arī par ieteikuma projektu
   7.   Piecu ECB darbdienu laikā pēc KSK komentāru sniegšanas termiņa vai KSK sanāksmes ESRK sekretariāts iesniedz ESRK Valdei novērtējumu, attiecīgos gadījumos papildus pievienojot arī ieteikuma projektu, apspriešanai ar Darwin sistēmas starpniecību.
   8.   Piecu ECB darbdienu laikā pēc iesniegšanas ESRK Valde var sniegt savus komentārus par novērtējumu un attiecīgos gadījumos arī par ieteikuma projektu.
   9.   Ja novērtēšanas grupa ir uzskatījusi, ka vajadzīgs ieteikums, un ESRK Valde apspriešanās gaitā nav sniegusi būtiskus komentārus, piecu ECB darbdienu laikā pēc ESRK Valdes locekļu komentāru sniegšanas termiņa ESRK sekretariāts iesniedz galīgo ieteikuma projektu ESRK Valdei apstiprināšanai rakstiskā procedūrā vai apstiprināšanai ESRK Valdes sanāksmē.
   10.   Ja ESRK Valde apspriešanās gaitā ir sniegusi būtiskus komentārus, ESRK sekretariāts izvirza šo jautājumu apspriešanai nākamajā ESRK Valdes sanāksmē.
   11.   ESRK Valde var pieņemt lēmumu par galīgo ieteikuma projektu rakstiskā procedūrā vai ESRK Valdes sanāksmē saskaņā ar Lēmuma ESRK/2011/1 6. pantu.
   12.   Šā panta 3. līdz 11. punktā norādītās procedūras var saīsināt, ja par konkrētu trešās valsts PKR normu, kas attiecas uz riska darījumiem attiecīgajā trešā valstī, ESRK tiek lūgts lemt steidzamības kārtā. Novērtēšanas grupas vadītājs, ņemot vērā paziņotājas iestādes lūgumu vai balstoties uz apsvērumiem par attiecīgo pamatā esošo risku Savienības banku sistēmai, var pieņemt lēmumu saīsināt iepriekš minēto procedūru.
   7. pants
   Novērtēšanas grupa
   1.   Novērtēšanas grupa sagatavo novērtējumus un atzinumu vai ieteikumu projektus par makrouzraudzības politikas pasākumiem, makrouzraudzības politikas pasākumu savstarpēju atzīšanu un trešo valstu PKR normām. Novērtēšanas grupas locekļiem un novērotājiem jābūt pietiekami augsta līmeņa speciālistiem gan tehniskās kompetences, gan politiskā ziņā.
   2.   Novērtēšanas grupas vadītājs ir ESRK sekretariāta vadītājs vai tā norīkots aizstājējs.
   3.   Novērtēšanas grupā ir: a) divi ESRK sekretariāta pārstāvji, tostarp novērtēšanas grupas vadītājs; b) viens ECB kā uzraudzības funkcijas veicējas pārstāvis; c) viens ECB kā makrouzraudzības funkcijas veicējas pārstāvis; d) viens Eiropas Komisijas pārstāvis; e) viens Eiropas Banku iestādes (EBI) pārstāvis; un f) deviņi pārstāvji no dalībvalstu nacionālajām centrālajām bankām (NCB). Deviņu NCB pārstāvju vidū ir pārstāvji no NCB, kas ir pārstāvētas Koordinācijas komitejā, tostarp pārstāvji no NCB, kuru pārstāvji ieņem ESRK priekšsēdētāja pirmā vietnieka un KSK priekšsēdētāja amatus.
   4.   Ņemot vērā NCB, kas ir pārstāvētas ESRK Valdē, izvirzītos kandidātus, ESRK Valde ieceļ 3. punktā minētos deviņus NCB pārstāvjus. Šos pārstāvjus ieceļ vai nu uz tādiem pašiem pilnvaru termiņiem, uz kādiem ieceļ viņu attiecīgo iestāžu pārstāvjus Koordinācijas komitejā, vai uz trim gadiem. NCB pārstāvjus novērtēšanas grupā var iecelt atkārtoti, ja viņu attiecīgās iestādes nav pārstāvētas Koordinācijas komitejā.
   5.   Visus pārējos novērtēšanas grupas locekļus ieceļ uz neierobežotu pilnvaru termiņu.
   6.   Visas novērtēšanas grupā pārstāvētās ESRK dalībnieces iestādes var veikt izmaiņas savu pārstāvju sastāvā vai norīkot vairākas personas, ņemot vērā vajadzību pēc noteiktas kompetences un to, kāda novērtēšana saskaņā ar 1. panta 2. punktu ir jāveic novērtēšanas grupai. Šādas izmaiņas jāapstiprina novērtēšanas grupas vadītājam. Novērtēšanas grupas sastāvā tiek nodrošināta dalībvalstu, kuras ir gan eurozonā, gan ārpus tās, līdzsvarota pārstāvība.
   7.   Novērtēšanas grupas darbā var piedalīties novērotāji, lai piedalītos apspriešanā. Dalībvalsts, kura saskaņā ar 4. panta 3. punktu ir paudusi pamatotas bažas, saskaņā ar 5. panta 3. punktu ir sniegusi informāciju par to, ka attiecīgajam makrouzraudzības politikas pasākumam attiecīgajā valstī būtu ievērojama nelabvēlīga ietekme kapitāla pārrobežu pārneses ziņā, vai kurai saskaņā ar 6. panta 4. punktu ir būtiski riska darījumi konkrētajā trešā valstī, var norīkot ne vairāk kā divus novērotājus, tostarp vienu NCB pārstāvi un vienu attiecīgās iestādes vai citas ESRK Valdē pārstāvētas iestādes pārstāvi. Ja attiecīgās valsts iestādes nav pārstāvētas ESRK Valdē un attiecīgais pasākums ir to kompetencē, ESRK Valdes locekļi koordinē ar attiecīgajām valsts iestādēm jautājumu par valsts pārstāvību novērtēšanas grupā. Ja tiek gatavots ieteikums vai atzinums saskaņā ar Direktīvas 2013/36/ES 133. panta 14. un 15. punktu un Regulas (ES) Nr. 575/2013 458. panta 4. punktu, Komisijas un EBI pārstāvji piedalās novērotāja statusā. Arī dalībvalsts, kura ir paziņojusi par makrouzraudzības politikas pasākumu un/vai ir pieprasījusi veikt makrouzraudzības politikas pasākuma savstarpēju atzīšanu, var norīkot ne vairāk kā divus novērotājus, tostarp vienu NCB pārstāvi un vienu attiecīgās iestādes pārstāvi. Kā novērotājus var uzaicināt arī to trešo valstu pārstāvjus, kuru PKR normas tiek izskatītas, pirms tam vienojoties par konfidencialitātes ievērošanu.
   8.   Ja saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1024/2013 (9) 5. panta 2. punktu ECB valsts iestāžu vietā paziņo par valsts līmeņa makrouzraudzības politikas pasākumu, ECB pārstāv divi novērotāji, un katru iesaistīto dalībvalsti pārstāv divi novērotāji, kas iecelti saskaņā ar tādu pašu procedūru, kāda noteikta 7. punktā.
   9.   Lai izvairītos no interešu konflikta saskaņā ar 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu veicamajā makrouzraudzības politikas pasākuma novērtēšanā, visos gadījumos, kad dalībvalsts attiecīgās iestādes vai ECB paziņojušas par makrouzraudzības politikas pasākumu, paudušas pamatotas bažas par makrouzraudzības politikas pasākumu vai pieprasījušas veikt makrouzraudzības politikas pasākuma savstarpēju atzīšanu, kas jānovērtē novērtēšanas grupai, attiecīgās dalībvalsts pārstāvju vai ECB pārstāvju kā novērtēšanas grupas locekļu statuss tiek uz laiku pārtraukts bez aizvietošanas iespējām.
   10.   Novērtēšanas grupas locekļi sagatavo atzinumu vai ieteikumu projektus, par kuriem ESRK Valde var balsot, saskaņā ar 4. panta 4. punktu, 5. panta 4. punktu un 6. panta 5. punktu. Novērtēšanas grupa cenšas panākt vienprātību starp tās locekļiem. Ja nepieciešams, tā ESRK Valdei iesniegtajā novērtējumā var norādīt vairākuma un mazākuma viedokli.
   8. pants
   Pārejas noteikumi
   1.   Deviņu NCB pārstāvju, kas iecelti saskaņā ar Lēmuma ESRK/2014/2 5. panta 2. un 8. punktu, pilnvaru termiņi tiek saglabāti līdz Lēmuma ESRK/2014/2 5. panta 8. punktā minēto sākotnējo pilnvaru termiņu beigām.
   2.   Pēc sākotnējā divu gadu pilnvaru termiņa beigām 2016. gada 27. janvārī četrus attiecīgos NCB pārstāvjus aizstāj, ieceļot pa vienam pārstāvim no tām četrām NCB, kas pārstāvētas Koordinācijas komitejā. Ja kādai Koordinācijas komitejā pārstāvētai NCB pēc 2016. gada 27. janvāra jau ir pārstāvis novērtēšanas grupā, to aizstāj ar tās NCB pārstāvi, kuras pārstāvis ir iecelts KSK priekšsēdētāja amatā.
   3.   Pēc sākotnējā trīs gadu pilnvaru termiņa beigām 2017. gada 27. janvārī piecus attiecīgos NCB pārstāvjus aizstāj, ieceļot četrus pārstāvjus no četrām NCB saskaņā ar 7. panta 4. punktu un vienu pārstāvi no tās NCB, kuras pārstāvis ir iecelts ESRK priekšsēdētāja pirmā vietnieka amatā.
   9. pants
   Atcelšana
   Ar šo lēmumu atceļ un aizstāj Lēmumu ESRK/2014/2.
   10. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 1. janvārī.

      Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 16. decembrī

            ESRK priekšsēdētājs

         Mario DRAGHI

      (1)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

      (2)  OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.

      (3)  OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.

      (4)  Angļu valodas redakcija ir pieejama ESRK interneta vietnē – www.esrb.europa.eu.

      (5)  Angļu valodas redakcija ir pieejama ESRK interneta vietnē – www.esrb.europa.eu.

      (6)  OV C 58, 24.2.2011., 4. lpp.

      (7)  Angļu valodas redakcija ir pieejama ESRK interneta vietnē – www.esrb.europa.eu.

      (8)  Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas Lēmums ESRK/2014/2 (2014. gada 27. janvāris) par koordinēšanas sistēmu attiecībā uz to, kā kompetentās vai norīkotās iestādes paziņo par nacionālās makrouzraudzības pasākumiem un par ESRK atzinumu un ieteikumu sniegšanu (OV C 98, 3.4.2014., 3. lpp.).

      (9)  Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).