               2.9.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 324/18

         P8_TA(2015)0086
   Pieprasījuma atcelt Viktor Uspaskich imunitāti
   Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. marta lēmums par pieprasījumu atcelt Viktor Uspaskich imunitāti (2014/2095(IMM))
   (2016/C 324/04)

      Eiropas Parlaments,

               —

               ņemot vērā pieprasījumu atcelt Viktor Uspaskich imunitāti, kuru Lietuvas tiesu iestādes nosūtīja 2014. gada 21. jūlijā saistībā ar tiesvedību Lietuvas Republikas apelācijas tiesā un par kuru paziņots 2014. gada 15. septembra plenārsēdē,

               —

               pēc Viktor Uspaskich uzklausīšanas 2015. gada 24. martā saskaņā ar Reglamenta 9. panta 5. punktu,

               —

               ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu (“Protokols”), kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

               —

               ņemot vērā Lietuvas Republikas konstitūcijas 62. pantu,

               —

               ņemot vērā 2010. gada 7. septembra Eiropas Parlamenta lēmumu (2),

               —

               ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

               —

               ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0061/2015),

               A.

               tā kā par Eiropas Parlamenta deputātu Viktor Uspaskich ir pieņemts Viļņas apgabaltiesas spriedums, kas vēl nav stājies spēkā;

               B.

               tā kā šī pati lieta tagad tiek izskatīta Lietuvas Republikas apelācijas tiesas instancē;

               C.

               tā kā apsūdzības pret Viktor Uspaskich nav saistītas ar viedokli vai balsojumu, ko viņš veicis kā Eiropas Parlamenta deputāts, un tāpēc uz šo lietu neattiecas minētā Protokola 8. pants;

               D.

               tā kā saskaņā ar Protokola 9. pantu Eiropas Parlamenta sesijās tā deputātiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem, taču ja Eiropas Parlamenta deputātu aiztur pārkāpuma izdarīšanas brīdī, viņš nevar atsaukties uz imunitāti, un tā neliedz Eiropas Parlamentam izmantot tiesības kādam no tā locekļiem atņemt imunitāti;

               E.

               tā kā saskaņā ar Lietuvas Republikas konstitūcijas 62. pantu Lietuvas parlamenta (Seima) deputātu nedrīkst saukt pie kriminālatbildības, aizturēt vai kā citādi ierobežot viņa brīvību, ja tam nav piekritis Seims;

               F.

               tā kā pret Eiropas Parlamenta deputātu Viktor Uspaskich ticis uzsākts kriminālprocess un tā kā viņš Viļņas apgabaltiesā ierosinātā tiesas procesā tika apsūdzēts par noziedzīgiem nodarījumiem pēc Lietuvas Republikas kriminālkodeksa 24. panta 4. punkta un 222. panta 1 punkta, 220. panta 1. punkta, 24. panta 4. punkta un 220. panta 1. punkta, 205. panta 1. punkta, kā arī pēc 24. panta 4. punkta un 205. panta 1. punkta;

               G.

               tā kā Lietuvas Republikas ģenerālprokurors 2009. gada 14. jūlijā pieprasīja atcelt Viktor Uspaskich deputāta imunitāti sakarā ar minēto kriminālprocesu;

               H.

               tā kā saskaņā ar Reglamenta 9. pantu Viktor Uspaskich pirmo reizi Juridiskajā komitejā uzklausīja 2010. gada 27. janvārī, bet otrā uzklausīšana šajā pašā komitejā notika 2010. gada 2. septembrī pēc tam, kad bija saņemtas Lietuvas iestāžu precizējošas atbildes uz diviem juridiskiem jautājumiem, un tas nozīmē, ka visos līmeņos ir ievērotas Viktor Uspaskich tiesības tikt uzklausītam;

               I.

               tā kā Eiropas Parlaments 2010. gada 7. septembrī (3) nolēma atcelt Viktor Uspaskich imunitāti;

               J.

               tā kā Viktor Uspaskich2011. gada 5. aprīlī iesniedza lūgumu aizstāvēt viņa imunitāti, turklāt viņš citstarp apgalvoja, ka nav pienācīgi uzklausīts Juridiskajā komitejā, ka apsūdzības pret viņu ir politiski motivētas un ka viņam traucē veikt deputāta pienākumus;

               K.

               tā kā Viktor Uspaskich2011. gada 11. aprīļa vēstulē prasīja pārskatīt Parlamenta 2010. gada 7. septembra lēmumu, pieprasījumu pamatojot ar jauniem vietnē WikiLeaks sniegtiem faktiem, kuri, kā viņš apgalvo, liecina, ka viņš kļuvis par fumus persecutionis upuri;

               L.

               tā kā šis pieprasījums tika noraidīts, jo netika konstatēta pietiekama saistība starp iespējami jaunajiem faktiem un tiesvedības ierosināšanu pret Viktor Uspaskich par grāmatvedības datu sagrozīšanu;

               M.

               tā kā Eiropas Parlaments nolēma neaizstāvēt Viktor Uspaskich imunitāti un privilēģijas (4);

               N.

               tā kā Viļņas apgabaltiesa Viktor Uspaskich2013. gada 12. jūlijā atzina par vainīgu noziedzīgā nodarījumā pēc Lietuvas Republikas kriminālkodeksa 24. panta 4. punkta, 182. panta 2. punkta un 222. panta 1. punkta un piesprieda viņam reālu četru gadu cietumsodu;

               O.

               tā kā gan Viktor Uspaskich, gan prokuratūra ir pārsūdzējuši šo spriedumu, kā rezultātā šo lietu, kuras dēļ jau atcelta Viktor Uspaskich imunitāte, tagad gatavojas izskatīt otrās instances tiesā;

               P.

               tā kā sakarā ar lietas izskatīšanu apelācijas tiesā ir nepieciešams vēl viens Eiropas Parlamenta lēmums, jo saskaņā Lietuvas Republikas konstitūcijas 62. pantu Lietuvas parlamenta (Seima) deputātu nedrīkst saukt pie kriminālatbildības, ja tam nav piekritis Seims;

               Q.

               tā kā saskaņā ar Protokola 9. panta a) punktu attiecīgās valsts tiesību akti nosaka apjomu un nozīmi imunitātei, kas deputātiem piešķirama savas valsts teritorijā;

               R.

               tā kā Viktor Uspaskich apgalvo, ka apsūdzības juridiskais pamats ir mainījies, taču tiesībaizsardzības un tiesu iestādes var nodarījumu kvalificēt citādi, ja darbība, par kuru viņš tiek apsūdzēts, ir tā pati;

               S.

               tā ka no dokumentiem var pārliecināties, ka apsūdzības priekšmets visu laiku bijis viens un tas pats;

               T.

               tā kā Viktor Uspaskich norāda, ka saistībā ar viņu tiek izskatītas divas lietas Eiropas Cilvēktiesību tiesā, taču, pārbaudot šos apgalvojumus, redzams, ka izskatīšanai nav nekāda sakara ar šo lietu;

               U.

               tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesā var vērsties tikai pēc tam, kad izmantotas visas tiesiskās iespējas savā valstī, un tāpēc ir neiespējami, ka lietu vienlaikus varētu izskatīt Lietuvas Republikas apelācijas tiesas instancē un Eiropas Cilvēktiesību tiesā;

               V.

               tā kā Viktor Uspaskich2014. gada 24. oktobrī vēstulē informējis par jauniem faktiem, kas it kā apliecina, ka viņš kļuvis par fumus persecutionis upuri;

               W.

               tā kā Viktor Uspaskich kā uz jauniem pierādījumiem atsaucas arī uz vietnē WikiLeaks publicētiem dokumentiem, taču tie jau apspriesti 2011. gada 5. aprīlī uzsāktajā procesā par imunitātes aizstāvēšanu un jau ir apliecināts, ka tie nedz uzskatāmi par pierādījumiem, nedz attiecas uz lietu;

               X.

               tā kā vēlreiz tika konstatēts, ka nav pietiekamas saistības starp norādītajiem jaunajiem faktiem un tiesvedību pret Viktor Uspaskich par grāmatvedības datu sagrozīšanu;

               Y.

               tā kā tāpēc nav pārliecinošu pierādījumu par to, ka būtu vērojams fumus persecutionis gadījums un ka Viktor Uspaskich inkriminētajiem noziedzīgajiem nodarījumiem būtu kāds sakars ar viņa Eiropas Parlamenta deputāta darbību;

               Z.

               tā kā atbilstoši Reglamenta 9. panta 7. punktam lēmums par imunitātes atcelšanu nekādā ziņā nenozīmē atzinumu par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu, jo tas ir nosakāms tikai saskaņā ar attiecīgās valsts procedūrām;

               AA.

               tā kā turklāt saistībā ar imunitātes atcelšanas procedūru Juridiskās komitejas uzdevums nekādā ziņā nav novērtēt tiesu sistēmas atsevišķās dalībvalstīs,

               1.

               nolemj atcelt Viktor Uspaskich imunitāti;

               2.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Lietuvas Republikas kompetentajai iestādei.

      (1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

      (2)  OV C 308 E, 20.10.2011., 90. lpp.

      (3)  OV C 308 E, 20.10.2011., 90. lpp.

      (4)  OV C 165 E, 11.6.2013., 80. lpp.


title: Eiropas Parlamenta Lēmums (ES) 2015/1641 (2015. gada 29. aprīlis) par Eiropas Policijas akadēmijas 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               30.9.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/183

      EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS (ES) 2015/1641
      (2015. gada 29. aprīlis)
      par Eiropas Policijas akadēmijas 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas 2013. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas akadēmijas 2013. finanšu gada pārskatiem un Akadēmijas atbildes (1),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju (2) par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, kuru Revīzijas palāta sniegusi par 2013. finanšu gadu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2015. gada 17. februāra ieteikumu par apstiprinājumu, ko sniedz Akadēmijai par 2013. finanšu gada budžeta izpildi (05304/2015 – C8-0054/2015),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (4) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Lēmumu Nr. 2005/681/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) un atceļ Lēmumu 2000/820/TI (5), un jo īpaši tā 16. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6),

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2013. gada 30. septembra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013 par finanšu pamatregulu struktūrām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 208. pantā (7), un jo īpaši tās 108. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 94. pantu un V pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0086/2015),

         1.

            sniedz Eiropas Policijas akadēmijas direktoram apstiprinājumu par Akadēmijas 2013. finanšu gada budžeta izpildi;

         2.

            izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

         3.

            uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Policijas akadēmijas direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

               Priekšsēdētājs

            Martin SCHULZ

               Ģenerālsekretārs

            Klaus WELLE

         (1)  OV C 442, 10.12.2014., 51. lpp.

         (2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

         (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (4)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (5)  OV L 256, 1.10.2005., 63. lpp.

         (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (7)  OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.


title: 2013/406/ES: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2013. gada 24. jūlijs ), ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi

text:
               30.7.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 203/15

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS
   (2013. gada 24. jūlijs),
   ar ko ieceļ amatā Vispārējās tiesas tiesnesi
   (2013/406/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 254. un 255. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Vispārējās tiesas trīspadsmit tiesnešu pilnvaru termiņš beidzas 2013. gada 31. augustā. Līdz ar to būtu jāieceļ jauni tiesneši laikposmam no 2013. gada 1. septembra līdz 2019. gada 31. augustam.

               (2)

               Ir ierosināts Miro PREK kungu atkārtoti iecelt amatā par Vispārējās tiesas tiesnesi.

               (3)

               Komiteja, kas izveidota ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par Miro PREK kunga atbilstību Vispārējās tiesas tiesneša pienākumu veikšanai,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants

      Miro PREK kungs tiek iecelts par Vispārējās tiesas tiesnesi laikposmam no 2013. gada 1. septembra līdz 2019. gada 31. augustam.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2013. gada 24. jūlijā

            priekšsēdētājs

         R. KAROBLIS


title: Padomes Lēmums (1992. gada 26. oktobris) par nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par Kopienas trešo valstu direktīvas, Padomes Direktīvas 72/462/EEK un atbilstīgo Amerikas Savienoto Valstu normatīvo prasību piemērošanu attiecībā uz tirdzniecību ar svaigu liellopu gaļu un cūkgaļu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31993D0158

Oficiālais Vēstnesis L 068 , 19/03/1993 Lpp. 0001 - 0002 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 21 Lpp. 0085  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 21 Lpp. 0085

		Padomes Lēmums(1992. gada 26. oktobris)par nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par Kopienas trešo valstu direktīvas, Padomes Direktīvas 72/462/EEK un atbilstīgo Amerikas Savienoto Valstu normatīvo prasību piemērošanu attiecībā uz tirdzniecību ar svaigu liellopu gaļu un cūkgaļu(93/158/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu,ņemot vērā Padomes 1972. gada 12. decembra Direktīvu 72/462/EEK par veselības un veterinārās pārbaudes problēmām, importējot liellopus, aitas un kazas, un cūkas, svaigu gaļu vai gaļas produktus no trešām valstīm [1], šeit turpmāk "Kopienas trešo valstu direktīva",ņemot vērā Komisijas 1987. gada 28. aprīļa Lēmumu 87/257/EEK par Amerikas Savienoto Valstu to uzņēmumu sarakstu, kam atļauts uz Kopienu eksportēt svaigu gaļu [2],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā, apmainoties ar 1991. gada 7. maijā parakstītajām vēstulēm, kā minēts Lēmuma 91/552/EEK 2. panta 2. punktā, Komisija un Amerikas Savienoto Valstu valdība uzsāka Kopienas trešo valstu direktīvas un atbilstīgo Amerikas Savienoto Valstu reglamentējošo prasību salīdzinošu izskatīšanu attiecībā uz tirdzniecību ar svaigu liellopu gaļu un cūkgaļu, lai noteiktu, vai Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu prasības ir līdzvērtīgas;tā kā šī salīdzinošā izskatīšana ir pabeigta un ir parādījusi, ka Kopienas un Amerikas Savienoto Valstu reglamentējošās prasības pamatā sniedz līdzvērtīgus nodrošinājumus pret veselības apdraudējumiem;tā kā, lai nodrošinātu līdzvērtības atzīšanu, ir vēlams noteikt vienotu procesu gan Kopienas, gan Amerikas Savienoto Valstu normatīvo prasību piemērošanai, lai aizsargātu un sekmētu tirdzniecību ar svaigu liellopu gaļu un cūkgaļu; tā kā tālab ir noslēgts nolīgums;tā kā, lai šādu procesu noteiktu, Komisija Padomei iesniegs attiecīgus priekšlikumus attiecībā uz Kopienas trešo valstu direktīvu;tā kā laika posmā starp nolīguma noslēgšanu un tajā iekļauto pasākumu pilnīgu īstenošanu ir vajadzīgi pagaidu pasākumi, lai Amerikas Savienotajās Valstīs ļautu apstiprināt papildu uzņēmumus, kuriem atļauts svaigu liellopu gaļu un cūkgaļu eksportēt uz Kopienu;tā kā šis nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā apstiprina vēstuļu apmaiņas veidā noslēgto nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par Kopienas trešo valstu direktīvas, Padomes Direktīvas 72/462/EEK un Amerikas Savienoto Valstu atbilstīgo normatīvo prasību piemērošanu attiecībā uz tirdzniecību ar svaigu liellopu gaļu un cūkgaļu.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots iecelt personu, kas ir pilnvarota parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Luksemburgā, 1992. gada 26. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsJ. Gummer[1] OV L 302, 31.12.1972., 28. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 1601/92 (OV L 173, 27.6.1992., 13. lpp.).[2] OV L 121, 9.5.1987., 46. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 91/522/EEK (OV L 283, 11.10.1991., 14. lpp.).--------------------------------------------------


title: 2007/2/EK,Euratom: Padomes Lēmums ( 2007. gada 1. janvāris ) par Revīzijas palātas locekļu iecelšanu

text:
               4.1.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 1/5

      PADOMES LĒMUMS

   (2007. gada 1. janvāris)
   par Revīzijas palātas locekļu iecelšanu
   (2007/2/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 247. panta 1., 2. un 3. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 160.b panta 3. punktu,
   ņemot vērā Aktu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, un jo īpaši tā 47. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumus,
   tā kā:
   Saskaņā ar minētā Pievienošanās akta 47. punktu Revīzijas palātā ir jāieceļ divi papildu locekļi ar sešu gadu amata pilnvaru laiku,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz sešu gadu laikposmu, sākot no šā lēmuma pieņemšanas dienas, par Revīzijas palātas locekļiem tiek iecelti:

                  Nadezhda SANDOLOVA kundze

                  Ovidiu ISPIR kungs.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2007. gada 1. janvārī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         F.-W. STEINMEIER


title: 2012/508/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 24. februāris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

text:
               21.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 24. februāris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem
   (2012/508/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas par Nolīgumu ar Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem.

               (2)

               Ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu vēlāk, minētais nolīgums Eiropas Savienības vārdā tika parakstīts 2010. gada 8. novembrī saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/622/ES (1).

               (3)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (2); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (4)

               Šis lēmums papildina tos Šengenas acquis noteikumus, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (3); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (“nolīgums”).
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs sniedz nolīguma 9. panta 1. punktā minēto paziņojumu (4).
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 24. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         PINTÉR S.

      (1)  OV L 275, 20.10.2010., 3. lpp.

      (2)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

      (3)  OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

      (4)  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Kopīgā deklarācija par pilsoņu informēšanu par vīzu režīma atcelšanas nolīgumu
   Ņemot vērā pārredzamības nozīmību Eiropas Savienības un Brazīlijas pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par vīzu režīma atcelšanas nolīguma saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ceļošanas dokumentiem, kas derīgi bezvīzu ceļošanai, teritoriālo piemērošanu, tostarp to dalībvalstu sarakstu, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis, atļauto uzturēšanās ilgumu ieceļošanas nosacījumiem, tostarp pārsūdzības tiesībām atteikuma gadījumā.
    ---documentbreak---

               21.9.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 255/4

         NOLĪGUMS
   starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem
   Eiropas Savienība (turpmāk “Savienība”)
   un
   BRAZĪLIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA (turpmāk “Brazīlija”),
   turpmāk abas kopā “Līgumslēdzējas puses”,
   VĒLOTIES nodrošināt savstarpīguma principu un atvieglināt ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos visu Savienības dalībvalstu pilsoņiem un Brazīlijas pilsoņiem;
   ATKĀRTOTI APLIECINOT savu apņēmību netraucēti nodrošināt abpusēju bezvīzu ceļošanas režīmu, pilnībā ievērojot attiecīgo parlamentāro un citu iekšējo procedūru pabeigšanu;
   NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības un turpināt stiprināt ciešās saites starp Līgumslēdzējām pusēm;
   ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kuri pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,
   IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
   1. pants
   Mērķis
   Savienības pilsoņi un Brazīlijas pilsoņi, kuriem ir derīga parastā pase, tūrisma un uzņēmējdarbības nolūkos drīkst ieceļot, doties tranzītā un uzturēties otras Līgumslēdzējas puses teritorijā bez vīzas ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.
   2. pants
   Definīcijas
   Šajā nolīgumā:

               a)

               “dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

               b)

               “Savienības pilsonis” ir dalībvalsts, kā tā definēta a) punktā, pilsonis;

               c)

               “Brazīlijas pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Brazīlijas pilsonība;

               d)

               “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver dalībvalstu teritorijas atbilstoši a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā;

               e)

               “Šengenas acquis” ir visi pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt personu brīvu pārvietošanos zonā bez iekšējām robežām, kopā ar papildpasākumiem, kas tieši saistīti ar ārējo robežu kontroli, patvēruma meklētājiem un imigrāciju, kā arī noziedzības novēršanas un apkarošanas pasākumiem.

         3. pants
   Piemērošanas joma
   1.   Šajā nolīgumā tūrisma un uzņēmējdarbības nolūki ir:

               —

               tūrisms,

               —

               radinieku apciemojumi,

               —

               komerciālu iespēju apzināšana, sanāksmju apmeklēšana, līgumu parakstīšana un finanšu, pārvaldības un administratīvas darbības,

               —

               līdzdalība sanāksmēs, konferencēs un semināros ar noteikumu, ka par šīm darbībām no attiecīgajiem Brazīlijas/Savienības avotiem netiek saņemta atlīdzība (tas neattiecas uz atlīdzību, kas tieši saņemta kā uzturēšanās izmaksas vai dienasnaudas veidā),

               —

               piedalīšanās sporta sacensībās un mākslas konkursos ar noteikumu, ka dalībnieki nesaņem nekādu atlīdzību no attiecīgajiem Brazīlijas/Savienības avotiem – arī tad, ja viņi sacenšas par balvām, tostarp naudas balvām.

         2.   Šis nolīgums neattiecas uz Savienības pilsoņiem un Brazīlijas pilsoņiem, kuri vēlas veikt algotu darbu vai tikt nodarbināti, strādāt pētniecībā, stažēties, studēt un iesaistīties sociālā darbā, kā arī sniegt tehnisku palīdzību vai veikt misionāras, reliģiskas vai mākslinieciskas darbības.
   4. pants
   Vīzu režīma atcelšanas un uzturēšanās nosacījumi
   1.   Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Brazīlija patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.
   2.   Savienības pilsoņi, uz kuriem attiecas šis nolīgums, savas uzturēšanās laikā ievēro Brazīlijas teritorijā spēkā esošos normatīvos aktus.
   3.   Brazīlijas pilsoņi, uz kuriem attiecas šis nolīgums, savas uzturēšanās laikā ievēro attiecīgās dalībvalsts teritorijā spēkā esošos normatīvos aktus.
   4.   Vīzu režīma atcelšanu piemēro neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots starptautiskai pasažieru satiksmei atvērto robežu šķērsošanai Līgumslēdzējās pusēs.
   5.   Neskarot 7. pantu, šajā nolīgumā neaptvertos vīzu jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Brazīlijas tiesību akti.
   5. pants
   Uzturēšanās ilgums
   1.   Šā nolīguma nolūkos Savienības pilsoņi Brazīlijas teritorijā var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā.
   2.   Šā nolīguma nolūkos Brazīlijas pilsoņi Šengenas zonā var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots jebkuras tās dalībvalsts teritorijā, kas pilnā mērā piemēro Šengenas acquis. Trīs mēnešu termiņu sešu mēnešu laikposmā aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnībā.
   3.   Brazīlijas pilsoņi var uzturēties ne ilgāk kā trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots katras tās dalībvalsts teritorijā, kura Šengenas acquis vēl pilnībā nepiemēro, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz Šengenas zonu.
   4.   Šis nolīgums neietekmē Brazīlijas un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par trīs mēnešiem saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem.
   6. pants
   Nolīguma pārvaldība
   1.   Līgumslēdzējas puses izveido ekspertu komiteju (turpmāk “komiteja”).
   Komitejā ir Savienības un Brazīlijas pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija.
   2.   Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm, lai uzraudzītu šā nolīguma īstenošanu un izšķirtu domstarpības, ko izraisa šā nolīguma noteikumu interpretācija vai piemērošana.
   7. pants
   Saistība starp šo nolīgumu un pašreizējiem divpusējiem vīzu nolīgumiem starp dalībvalstīm un Brazīliju
   Šis nolīgums neskar pašreizējos divpusējos nolīgumus vai vienošanās, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Brazīliju, ciktāl to noteikumi attiecas uz jautājumiem, kas nav šā nolīguma darbības jomā.
   8. pants
   Apmaiņa ar pasu paraugiem
   1.   Ja vien tās to jau nav izdarījušas, Brazīlija un dalībvalstis, izmantojot diplomātiskos kanālus, apmainās ar savu derīgo parasto pasu paraugiem ne vēlāk kā trīsdesmit (30) dienas pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas.
   2.   Jaunu parasto pasu ieviešanas vai pašreizējo pasu pārveidošanas gadījumā Puses, izmantojot diplomātiskos kanālus, nosūta viena otrai šo jauno vai pārveidoto pasu paraugus ne vēlāk kā trīsdesmit (30) dienas pirms to piemērošanas, pievienojot sīku informāciju par šo pasu īpašībām un piemērojamību.
   9. pants
   Nobeiguma noteikumi
   1.   Līgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Līgumslēdzējas puses viena otrai ir paziņojušas par iepriekšminēto procedūru pabeigšanu.
   2.   Nolīgums ir noslēgts uz neierobežotu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.
   3.   Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.
   4.   Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, tiklīdz apturēšanas iemesli vairs nepastāv.
   5.   Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstiski paziņojot otrai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc minētā paziņojuma dienas.
   6.   Brazīlija var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām Savienības dalībvalstīm.
   7.   Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

      Briselē divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
      Съставено в Брюксел на осми ноември две хиляди и десета година.
      Hecho en Bruselas, el ocho de noviembre de dos mil diez.
      V Bruselu dne osmého listopadu dva tisíce deset.
      Udfærdiget i Bruxelles den ottende november to tusind og ti.
      Geschehen zu Brüssel am achten November zweitausendzehn.
      Kahe tuhande kümnenda aasta novembrikuu kaheksandal päeval Brüsselis.
      'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δέκα.
      Done at Brussels on the eighth day of November in the year two thousand and ten.
      Fait à Bruxelles, le huit novembre deux mille dix.
      Fatto a Bruxelles, addì otto novembre duemiladieci.
      Briselē, divi tūkstoši desmitā gada astotajā novembrī.
      Priimta du tūkstančiai dešimtų metų lapkričio aštuntą dieną Briuselyje.
      Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év november nyolcadik napján.
      Magħmul fi Brussell, fit-tmien jum ta' Novembru tas-sena elfejn u għaxra.
      Gedaan te Brussel, de achtste november tweeduizend tien.
      Sporządzono w Brukseli dnia ósmego listopada roku dwa tysiące dziesiątego.
      Feito em Bruxelas, em oito de novembro de dois mil e dez.
      Întocmit la Bruxelles la opt noiembrie două mii zece.
      V Bruseli dňa ôsmeho novembra dvetisícdesať.
      V Bruslju, dne osmega novembra leta dva tisoč deset.
      Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakymmenen.
      Som skedde i Bryssel den åttonde november tjugohundratio.

         За Европейския съюз
         Por la Unión Europea
         Za Evropskou unii
         For Den Europæiske Union
         Für die Europäische Union
         Euroopa Liidu nimel
         Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
         For the European Union
         Pour l’Union européenne
         Per l’Unione europea
         Eiropas Savienības vārdā –
         Europos Sąjungos vardu
         Az Európai Unió részéről
         Għall-Unjoni Ewropea
         Voor de Europese Unie
         W imieniu Unii Europejskiej
         Pela União Europeia
         Pentru Uniunea Europeană
         Za Európsku úniu
         Za Evropsko unijo
         Euroopan unionin puolesta
         För Europeiska unionen

         За Федеративна република Бразилия
         Por la República Federativa de Brasil
         Za Brazilskou federativní republiku
         For Den Føderative Republik Brasilien
         Für die Föderative Republik Brasilien
         Brasiilia Liitvabariigi nimel
         Για την Ομοσπονδιακή Δημοκρατία της Βραζιλίας
         For the Federative Republic of Brazil
         Pour la République fédérative du Brésil
         Per la Repubblica federativa del Brasile
         Brazīlijas Federatīvās Republikas vārdā –
         Brazilijos Federacinės Respublikos vardu
         A Brazil Szövetségi Köztársaság részéről
         Għar-Repubblika Federattiva tal-Brażil
         Voor de Federale Republiek Brazilië
         W imieniu Federacyjnej Republiki Brazylii
         Pela República Federativa do Brasil
         Pentru Republica Federativă a Braziliei
         Za Brazílsku federatívnu republiku
         Za Federativno republiko Brazilijo
         Brasilian liittotasavallan puolesta
         För Förbundsrepubliken Brasilien


title: Padomes Lēmums (2001. gada 18. jūnijs), kas attiecas uz Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par Rumānijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001D0584

Oficiālais Vēstnesis L 213 , 07/08/2001 Lpp. 0020 - 0020

		Padomes Lēmums(2001. gada 18. jūnijs),kas attiecas uz Nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par Rumānijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklā(2001/584/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā:(1) Ar Regulu (EEK) Nr. 1210/90 [3] tika izveidota Eiropas Vides aģentūra un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīkls.(2) Eiropadome Luksemburgas sanāksmē (1997. gada decembrī) noteica, ka līdzdalība Kopienas programmās un aģentūrās ir veids, kā attīstīt pirmspievienošanās stratēģiju Viduseiropas un Austrumeiropas valstīm. Eiropadomes secinājumi attiecībā uz aģentūrām paredz, ka "Kopienas aģentūras, kurās kandidātvalstis varēs piedalīties, tiks noteiktas katrā gadījumā atsevišķi".(3) Eiropadome Helsinku sanāksmē (1999. gada decembrī) vēlreiz apliecināja iesaistošo raksturu pievienošanās procesam, kurā tagad piedalās 13 kandidātvalstis vienotā un vienlīdzīgā sistēmā ar tām kandidātvalstīm, kas ir pievienošanās procesā.(4) Padome 2000. gada 14. februārī pilnvaroja Komisiju vadīt sarunas par to valstu līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā, kas izteikušas vēlēšanos pievienoties. Komisija parakstīja sarunu Nobeiguma aktu 2000. gada 9. oktobrī.(5) Šajā lēmumā minētais nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsNolīgums starp Eiropas Kopienu un Rumāniju par Rumānijas līdzdalību Eiropas Vides aģentūrā un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklā Kopienas vārdā ir apstiprināts.Nolīguma teksts pievienots šim lēmumam.2. pantsPadomes priekšsēdētājam ir tiesības izraudzīties pilnvaroto(-ās) personu(-as) paziņojuma deponēšanai, kā paredzēts Nolīguma 18. pantā.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Luksemburgā, 2001. gada 18. jūnijāPadomes vārdā —priekšsēdētājaM. Winberg[1] OV C 120 E, 24.4.2001., 227. lpp.[2] Atzinums sniegts 2001. gada 31. maijā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 933/1999 (OV L 117, 5.5.1999., 1. lpp.).--------------------------------------------------


title: EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 36/16/COL (2016. gada 9. februāris), lai daļēji atceltu Lēmumu Nr. 227/04/COL attiecībā uz Islandes virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) statusu [2016/1862]

text:
               20.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 284/35

         EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS
   Nr. 36/16/COL
   (2016. gada 9. februāris),
   lai daļēji atceltu Lēmumu Nr. 227/04/COL attiecībā uz Islandes virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS) statusu [2016/1862]
   EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,
   ņemot vērā EEZ līguma I pielikuma I nodaļas 4.1. daļas 5.a punktā minēto tiesību aktu (Padomes 2006. gada 24. oktobra Direktīva 2006/88/EK par akvakultūras dzīvniekiem un to produktiem izvirzītajām dzīvnieku veselības prasībām, kā arī par konkrētu ūdensdzīvnieku slimību profilaksi un kontroli (1)), kas pielāgots EEZ līgumam ar EEZ līguma 1. protokola 4. punkta d) apakšpunktu un Uzraudzības un Tiesas nolīguma 1. protokola 1. panta 2. punktu un 3. pantu,
   ņemot vērā EBTA Uzraudzības iestādes (“Iestāde”) 2013. gada 11. decembra Lēmumu Nr. 494/13/COL, ar kuru kolēģijas loceklim piešķir īpašu atbildību veterinārijas un fitosanitārijas jautājumos pieņemt atsevišķus lēmumus šajā jomā (Dokuments Nr. 683826),
   tā kā:
   Lēmumā Nr. 227/04/COL Iestāde atzina visu Islandes kontinentālo un piekrastes zonu kā brīvu no infekciozās hematopoētiskās nekrozes (IHN) un virusālās hemorāģiskās septicēmijas (VHS).

   2015. gada 23. oktobrī Islande paziņoja par VHS uzliesmojumu savvaļas izcelsmes jūras zaķzivīs, kuras Landnamsholfas reģionā tiek izmantotas kā vaislas zivis. Papildu informācija attiecībā uz veiktajiem pasākumiem tika sniegta 2015. gada 13. novembra vēstulē (Dokuments Nr. 780869, IS atsauce ANR 15110004/20.5).
   Ņemot vērā iepriekš minēto, no VHS brīvas Islandes statuss, kā atzīts Lēmumā Nr. 227/04/COL, būtu jāatsauc.
   Attiecībā uz Islandes IHN statusu izmaiņas nav notikušas.
   Tāpēc ir lietderīgi atcelt Lēmumu Nr. 227/04/COL tikai attiecībā uz Islandes VHS statusu.
   Šis Lēmums ir saskaņā ar EBTA Veterinārijas un fitosanitārijas komitejas viedokli,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1.

               Lēmums Nr. 227/04/COL attiecībā uz Islandes virusālās hemorāģiskās septicēmijas statusu ir atcelts.

               2.

               Lēmums Nr. 227/04/COL attiecībā uz Islandes infekciozās hematopoētiskās nekrozes statusupaliek spēkā.

               3.

               Šis lēmums ir adresēts Islandei.

      Briselē, 2016. gada 9. februārī

            EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

            Kolēģijas locekle

         Helga JÓNSDÓTTIR

            Direktors

         Carsten ZATSCHLER

      (1)  OV L 328, 24.11.2006., 14. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2016/1877 (2016. gada 17. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Eiropas Nolīguma par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) ekspertu grupā un Autotransporta darba grupā (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               22.10.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 288/49

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/1877
   (2016. gada 17. oktobris)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Eiropas Nolīguma par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) ekspertu grupā un Autotransporta darba grupā
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Tiesa 1971. gada 31. marta spriedumā lietā 22/70 (1), AETR, atzina, ka transportlīdzekļu apkalpju darbs starptautiskajos autopārvadājumos ir Savienības ekskluzīva ārējā kompetence. Kopš tā laika šī kompetence ir tikusi īstenota daudzos Savienības tiesību aktos, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 561/2006 (2) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 165/2014 (3). Ņemot vērā to, ka Eiropas Nolīguma par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) (4) priekšmets ir Regulas (EK) Nr. 561/2006 darbības jomā, pilnvaras apspriest un noslēgt AETR ir Savienībai.

               (2)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (ANO EEK) AETR ietvaros izveidoja ekspertu grupu (“Ekspertu grupa”). Tā ir struktūra, kas ir pilnvarota izstrādāt un iesniegt priekšlikumus par AETR grozījumiem, tostarp par tā 22.a panta grozījumiem.

               (3)

               Ekspertu grupas nākamā sanāksme notiks 2016. gada 24. oktobrī, un ANO EEK Autotransporta darba grupas (“Darba grupa”) sanāksme notiks 2016. gada 25. oktobrī. Ekspertu grupa un Darba grupa tajās plāno izskatīt AETR Līgumslēdzēju pušu (“Līgumslēdzējas puses”) iesniegtos priekšlikumus, kuri, ja tos pieņems Ekspertu grupa, var kalpot par pamatu AETR grozījumam pēc tam, kad uzsākta un pabeigta šāda grozījuma procedūra. Tam būs juridiskas sekas, kā minēts LESD 218. panta 9. punktā.

               (4)

               Lai panāktu Eiropas mērogā saskaņotus noteikumus par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (tahogrāfi), ir nepieciešams ieviest vienotu lēmumu pieņemšanas procesu. Šādā procesā būtu jāņem vērā Savienības un to trešo valstu intereses, kuras ir Līgumslēdzējas puses.

               (5)

                  AETR 22.a pants paredz, ka izmaiņas Padomes Regulā (EEK) Nr. 3821/85 (5) attiecībā uz digitālo tahogrāfu automātiski pārņem visas Līgumslēdzējas puses bez jebkādas oficiālas apspriešanās vai balsošanas. Tas, ka Līgumslēdzējas puses, kas nav ES dalībvalstis, nepiedalās AETR digitālā tahogrāfa tehnisko specifikāciju izstrādāšanā un pieņemšanā, ir bijis cēlonis dažu minēto Līgumslēdzēju pušu neapmierinātībai. Komisija paziņojumā “Digitālais tahogrāfs. Turpmāko pasākumu ceļvedis” ir atzīts, ka šis mehānisms neļauj pareizi un saskaņoti ieviest digitālo tahogrāfu tām Līgumslēdzējām pusēm, kas nav ES dalībvalstis. Tāpēc Savienības interesēs ir mainīt lēmumu pieņemšanas procesu attiecībā uz digitālajiem tahogrāfiem un Ekspertu grupā ierosināt svītrot AETR 22.a pantu un, lai grozītu digitālā tahogrāfa tehniskās specifikācijas, piemērot procedūru, kas noteikta AETR 22. panta 1. līdz 3. punktā.

               (6)

               Ņemot vērā, ka nekādām digitālā tahogrāfa specifikāciju izmaiņām nevajadzētu ietekmēt AETR principus un darbību, jo tās būtu tikai regulāri jāatjaunina, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, Līgumslēdzēju pušu skaits, kas nepieciešams, lai iebilstu pret minētajiem grozījumiem, būtu jāpalielina no vienas trešdaļas līdz vismaz vienai pusei.

               (7)

               Ir vairāki argumenti, kas pamato Savienības pievienošanos AETR. Pirmkārt, Savienībai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos, kā apstiprināts lietā 22/70. Otrkārt, šāda pievienošanās nodrošinātu Savienības interešu reālu pārstāvību AETR. Visbeidzot, to, kāpēc Savienībai vajadzētu būt Līgumslēdzējai pusei, pamato AETR un ierosinātā lēmumu pieņemšanas procesa īpatnības.

               (8)

                  AETR 14. pantā pievienošanās nav atļauta citām struktūrām kā vien ANO EEK valstīm un valstīm, kam atļauts ANO EEK piedalīties konsultatīvā statusā. Šā iemesla dēļ nolūkā atļaut Savienībai pievienoties AETR būtu jāierosina 14. panta grozījums, kas paredzētu reģionālās integrācijas organizāciju pievienošanos AETR. Savienības pievienošanos AETR nevajadzētu uzskatīt par precedentu attiecībā uz kādu turpmāku Savienības pievienošanos citām starptautiskajām organizācijām.

               (9)

               Tiklīdz AETR atļaus pievienoties reģionālās integrācijas organizācijām, Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, varētu pieņemt lēmumu par Savienības pievienošanos AETR. Ja Savienība kļūs par AETR Līgumslēdzēju pusi, nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem dažādajās AETR struktūrās, būtu jānosaka Padomei saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu. Tādējādi Komisija nāktu klajā ar priekšlikumu Padomei, kurā būs izklāstīta paužamā un aizstāvamā Savienības nostāja un – attiecīgā gadījumā – teksta projekts, par kuru jābalso AETR ietvaros.

               (10)

                  AETR 10. pantā ir paredzēts, ka tahogrāfu, kura konstruēšanu, uzstādīšanu, lietošanu un testēšanu veic saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3821/85, uzskata par atbilstošu AETR prasībām. Minētais princips attiecas uz jebkurām tahogrāfa specifikācijas izmaiņām neatkarīgi no tā, vai tās ir pieņemtas, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 3821/85 vai citu tiesību aktu. Tādēļ tas attiecas uz Regulu (ES) Nr. 165/2014, ar kuru atcēla un aizstāja Regulu (EEK) Nr. 3821/85, kā arī uz Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/799 (6), ar ko nosaka jaunā viedā tahogrāfa tehniskās specifikācijas. Minēto iemeslu dēļ AETR 10. pants būtu jāgroza, lai iekļautu atsauces uz Regulu (ES) Nr. 165/2014 un Īstenošanas regulu (ES) 2016/799, kam abām vajadzētu būt piemērojamām no 2019. gada 15. jūnija.

               (11)

               Turklāt AETR pielikumā būtu jāiekļauj jauns papildinājums, kurā ietverti Īstenošanas regulas (ES) 2016/799 noteikumi un visi citi turpmākie pielāgojumi tehnikas progresam.

               (12)

               Būtu jāgroza AETR pielikuma 2. papildinājumā iekļautais digitālo tahogrāfu apstiprinājuma sertifikāts, lai to varētu izmantot arī viedo tahogrāfu un to sastāvdaļu apstiprināšanai.

               (13)

               Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Ekspertu grupā un Darba grupā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Eiropas Nolīguma par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR) ekspertu grupā un Autotransporta darba grupā, ir saskaņā ar nostāju, kas izklāstīta šā lēmuma papildinājumā, un to pauž dalībvalstis, kas ir AETR Līgumslēdzējas puses, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.
   2.   Dalībvalstis Ekspertu grupai dara zināmus ierosinātos grozījumus.
   3.   Par formālām un sīkām 1. punktā minētās nostājas izmaiņām var vienoties, neizdarot minētajā nostājā grozījumus.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2016. gada 17. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         L. SÓLYMOS

      (1)  Tiesas 1971. gada 31. marta spriedums lietā 22/70, Komisija/Padome, ECLI:EU:C:1971:32.

      (2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (2006. gada 15. marts), ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.).

      (3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 165/2014 (2014. gada 4. februāris) par tahogrāfiem autotransportā, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (OV L 60, 28.2.2014., 1. lpp.).

      (4)  OV L 95, 8.4.1978., 1. lpp.

      (5)  Padomes Regula (EEK) Nr. 3821/85 (1985. gada 20. decembris) par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.).

      (6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/799 (2016. gada 18. marts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 165/2014, ar kuru nosaka prasības attiecībā uz tahogrāfu un to komponentu konstrukciju, testēšanu, uzstādīšanu, darbību un remontu (OV L 139, 26.5.2016., 1. lpp.).

      I PIELIKUMS

         22. panta grozījums un 22.a panta svītrošana

                  1.

                  Nolīguma 22. pantu groza šādi:

                              a)

                              šā nolīguma 22. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
                              “1.   Šā nolīguma pielikuma 1., 1.B, 1.C un 2. papildinājumu var grozīt saskaņā ar šajā pantā noteikto procedūru.
                              2.   Pēc Līgumslēdzējas puses lūguma visus ierosinātos šā nolīguma pielikuma 1., 1.B, 1.C vai 2. papildinājuma grozījumus izskata Eiropas Ekonomikas komisijas galvenā Autotransporta darba grupa.”;

                              b)

                              panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
                              “4.   Grozījumu pieņem, ja sešu mēnešu laikā pēc informēšanas dienas par saviem iebildumiem pret šo grozījumu ģenerālsekretāru ir informējusi ne vairāk kā puse no Līgumslēdzēju pušu kompetentajām iestādēm.”;

                              c)

                              pievieno jaunu 6. punktu:
                              “6.   Ja priekšlikums par grozījumiem šā nolīguma 1.B vai 1.C papildinājumā prasa izdarīt grozījumus citos nolīguma noteikumos, saskaņā ar 21. pantu grozījumi 1.B vai 1.C papildinājumā nevar stāties spēkā pirms to grozījumu stāšanās spēkā, kuri attiecas uz minētajiem citiem noteikumiem. Ja šādā gadījumā 1.B vai 1.C papildinājuma grozījumus iesniedz vienlaikus ar grozījumiem, kas attiecas uz citiem nolīguma noteikumiem, spēkā stāšanās diena ir diena, kas noteikta, piemērojot 21. pantā izklāstīto procedūru.”

                  2.

                  Nolīguma 22.a pantu svītro.

      II PIELIKUMS

         14. panta grozījums

      Nolīguma 14. pantu groza šādi:

                  a)

                  pēc panta 1. punkta iekļauj šādu 1.a punktu:
                  “1.a   Šis nolīgums ir pieejams parakstīšanai arī reģionālās integrācijas organizācijām. Šā nolīguma nolūkā “reģionālās integrācijas organizācija” ir jebkura organizācija, kuru veido suverēnas attiecīgā reģiona valstis un kurai ir kompetence noteiktos jautājumos, ko reglamentē šis nolīgums, un kura ir pienācīgi pilnvarota parakstīt un ratificēt, pieņemt, apstiprināt šo nolīgumu vai pievienoties tam.
                  Nolīguma 1., 1.B, 1.C, 2. un 3. papildinājuma grozīšanas nolūkos nolīguma Līgumslēdzējas puses – reģionālās integrācijas organizācijas pārstāvis nodod šo organizāciju veidojošo dalībvalstu balsis un to klātbūtne balsošanā nav nepieciešama.”;

                  b)

                  panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
                  “5.   Attiecībā uz katru valsti vai reģionālās integrācijas organizāciju, kas ratificē šo nolīgumu vai pievienojas šim nolīgumam pēc tam, kad ir deponēts astotais ratifikācijas vai pievienošanās instruments, kā minēts šā panta 4. punktā, šis nolīgums stājas spēkā simt astoņdesmit dienas pēc tam, kad minētā valsts vai reģionālās integrācijas organizācija ir deponējusi savu ratifikācijas vai pievienošanās instrumentu.”

      III PIELIKUMS

         10. panta grozījums

      Nolīguma 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

         “3.   Transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti līdz 2019. gada 14. jūnijam, kontroles ierīci, kas atbilst Padomes 1985. gada 20. decembra Regulai (EEK) Nr. 3821/85 un šā nolīguma 1.B papildinājuma prasībām attiecībā uz tās konstrukciju, uzstādīšanu, lietošanu un testēšanu, uzskata par atbilstīgu šā nolīguma prasībām.
         Transportlīdzekļiem, kas pirmo reizi reģistrēti, sākot ar 2019. gada 15. jūniju, kontroles ierīci, kas atbilst 2014. gada 4. februāra Regulai (ES) Nr. 165/2014 un šā nolīguma 1.C papildinājuma prasībām attiecībā uz tās konstrukciju, uzstādīšanu, lietošanu un testēšanu, uzskata par atbilstīgu šā nolīguma prasībām.”

      IV PIELIKUMS

         1.C papildinājums
         Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/799 IC pielikumu iekļauj kā AETR pielikuma 1.C papildinājumu.

      V PIELIKUMS

         Ražojumu apstiprinājuma sertifikāts saskaņā ar 1.B/1.C papildinājumu

      2. papildinājuma III nodaļu “III. Ražojumu apstiprinājuma sertifikāts saskaņā ar IB papildinājumu” aizstāj ar šādu:

         “III.   Ražojumu apstiprinājuma sertifikāts saskaņā ar 1.B/1.C papildinājumu
             (1)

         Tiklīdz Līgumslēdzēja puse ir veikusi apstiprinājumu, tā pieteikuma iesniedzējam izsniedz apstiprinājuma sertifikātu, kas sagatavots atbilstīgi zemāk izklāstītajam paraugam. Līgumslēdzējas puses izmanto šā dokumenta kopiju, lai informētu citas Līgumslēdzējas puses par piešķirtajiem vai jebkādiem atsauktajiem apstiprinājumiem.

            Ražojumu apstiprinājuma sertifikāts saskaņā ar 1.B/1.C papildinājumu
             (1)

         Kompetentās iestādes nosaukums
         Paziņojums par (2):
         Apstiprinājumu
         Apstiprinājuma atsaukšanu
         Kontrolierīces modelim
         Kontrolierīces sastāvdaļai (3)

         Vadītāja kartei
         Darbnīcas kartei
         Uzņēmuma kartei
         Kontroliera kartei
         Apstiprinājums Nr. …

                     1.

                     Ražotāja zīmols vai preču zīme

                     2.

                     Modeļa nosaukums

                     3.

                     Ražotāja nosaukums

                     4.

                     Ražotāja adrese

                     5.

                     Iesniegts apstiprināšanai (datums)

                     6.

                     Testa laboratorija vai laboratorijas

                     7.

                     Protokolu datums un numurs

                     8.

                     Apstiprinājuma datums

                     9.

                     Apstiprinājuma atsaukšanas datums

                     10.

                     Tās kontrolierīces sastāvdaļas(-u) modelis(-ļi), ar ko sastāvdaļu paredzēts izmantot

                     11.

                     Vieta

                     12.

                     Datums

                     13.

                     Pievienotie apraksta dokumenti

                     14.

                     Piezīmes (tostarp par plombu uzlikšanu, ja nepieciešams)

               …
         (Paraksts)


title: 2009/357/EK: Komisijas Lēmums ( 2009. gada 27. aprīlis), ar kuru groza Lēmumu 2007/134/EK, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomi (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               1.5.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 110/37

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2009. gada 27. aprīlis),
   ar kuru groza Lēmumu 2007/134/EK, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomi
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/357/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013.) (1) un jo īpaši tā 2. un 3. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumu 2006/972/EK par Īpašo programmu “Idejas”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007.–2013.) (2), un jo īpaši tā 4. panta 2. un 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu īpašās programmas “Idejas” mērķis ir visās zinātnes, tehnoloģiju un pētniecības jomās atbalstīt pētnieku ierosinātus “progresīvus” pētījumus, ko tie veic par tēmām pēc savas izvēles.

               (2)

               Komisija ar Lēmumu 2007/134/EK (3) izveidoja Eiropas Pētniecības padomi (turpmāk tekstā – EPP), kas būs līdzeklis īpašās programmas “Idejas” īstenošanai.

               (3)

               Saskaņā ar Lēmuma 2007/134/EK 1. pantu EPP sastāv no neatkarīgas zinātniskās padomes, ko atbalsta īpaša īstenošanas struktūra.

               (4)

               Zinātniskajā padomē darbojas Komisijas iecelti vispieredzējušākie zinātnieki, inženieri un pētnieki, kuri darbojas kā privātpersonas un nav atkarīgi no jebkādas ārējas ietekmes. Tā darbojas atbilstoši uzdevumiem, kas tai paredzēti Lēmuma 2007/134/EK 3. pantā.

               (5)

               Saskaņā ar Lēmuma 2007/134/EK 4. panta 1. punktu zinātniskajā padomē ir ne vairāk kā 22 locekļi.

               (6)

               Personisku iemeslu dēļ no amata ir atkāpušies trīs zinātniskās padomes locekļi: prof. Manuel CASTELLS, Open University of Catalonia; prof. Paul J. CRUTZEN, Max Planck Institute for Chemistry, Mainz; prof. Lord MAY, University of Oxford.

               (7)

               Saskaņā ar Lēmuma 2007/134/EK 4. panta 7. punktu, ja padomes loceklis atkāpjas no amata vai beidzas viņa pilnvaru termiņš, ko nevar pagarināt, Komisijai ir jāieceļ jauns padomes loceklis.

               (8)

               Saskaņā ar Lēmuma 2007/134/EK 4. panta 6. punktu padomes locekļus ieceļ uz četriem gadiem, un šo termiņu var pagarināt vienu reizi rotācijas kārtībā, kas nodrošina zinātniskās padomes darba nepārtrauktību.

               (9)

               Saskaņā ar Lēmuma 2007/134/EK 4. panta 4. punktu nākamos locekļus ieceļ Komisija, pamatojoties uz attiecīgā lēmuma I pielikumā minētajiem nosacījumiem un kritērijiem, kandidātu noteikšanā ievērojot neatkarīgu un pārskatāmu procedūru, kas ir saskaņota ar zinātnisko padomi un paredz konsultēšanos ar zinātnieku aprindām un ziņojumu Parlamentam un Padomei. Šādu procedūru veica, izmantojot neatkarīgu identifikācijas komiteju, kuras ziņojumu nosūtīja Parlamentam un Padomei. Šī komiteja sniedza ieteikumus par trim jauniem locekļiem, un tie tika pieņemti.

               (10)

               Saskaņā ar Lēmuma 2007/134/EK 4. panta 4. punktu nākamo iecelto padomes locekļu vārdus publicē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (4),

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo par Eiropas Pētniecības padomes zinātniskās padomes locekļiem uz četriem gadiem ieceļ šā lēmuma pielikumā minētās personas.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2009. gada 27. aprīlī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Janez POTOČNIK

      (1)  OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.

      (2)  OV L 400, 30.12.2006., 243. lpp., labots ar OV L 54, 22.2.2007., 81. lpp.

      (3)  OV L 57, 24.2.2007., 14. lpp.

      (4)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

      PIELIKUMS

         JAUNIE EPP ZINĀTNISKĀS PADOMES LOCEKĻI

      Prof. Sierd A. P. L. CLOETINGH, Free University of Amsterdam

      Prof. Carlos M. DUARTE, Spanish Council for Scientific Research, Majorca

      Prof. Henrietta L. MOORE, University of Cambridge