title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/850 (2016. gada 27. maijs), ar ko groza Lēmumu 2013/255/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju

text:
               28.5.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 141/125

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/850
   (2016. gada 27. maijs),
   ar ko groza Lēmumu 2013/255/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2013. gada 31. maijā pieņēma Lēmumu 2013/255/KĀDP (1).

               (2)

               Padome 2015. gada 28. maijā pieņēma Lēmumu 2015/837/KĀDP (2), pagarinot Lēmumā 2013/255/KĀDP izklāstītos ierobežojošos pasākumus līdz 2016. gada 1. jūnijam.

               (3)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2013/255/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu vēlreiz jāpagarina līdz 2017. gada 1. jūnijam.

               (4)

               Divām personām vairs nevajadzētu būt iekļautām Lēmuma 2013/255/KĀDP I pielikumā ietvertajā to fizisko un juridisko personu, vienību vai struktūru sarakstā, uz kurām attiecina ierobežojošos pasākumus.

               (5)

               Būtu jāatjaunina informācija par dažām personām, kas uzskaitītas Lēmuma 2013/255/KĀDP I pielikumā.

               (6)

               Tādēļ Lēmums 2013/255/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2013/255/KĀDP 34. pantu aizstāj ar šādu:

      “34. pants
      Šo lēmumu piemēro līdz 2017. gada 1. jūnijam. To pastāvīgi pārskata. To var pēc vajadzības atjaunināt vai grozīt, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.”

   2. pants
   Lēmuma 2013/255/KĀDP I pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2016. gada 27. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         A.G. KOENDERS

      (1)  Padomes Lēmums 2013/255/KĀDP (2013. gada 31. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (OV L 147, 1.6.2013., 14. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/837 (2015. gada 28. maijs), ar ko groza Lēmumu 2013/255/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sīriju (OV L 132, 29.5.2015., 82. lpp.).

      PIELIKUMS

                  I.

                  Ierakstus par turpmāk minētajām personām svītro no Lēmuma 2013/255/KĀDP I pielikuma A iedaļā iekļautā personu saraksta:

                              Nr. 15. Mohamed Farahat (jeb Muhammad Farahat)

                              Nr. 17. Muhammad () Nasif () (jeb Naseef, Nassif, Nasseef) Khayrbik ()

                  II.

                  Ierakstus par turpmāk uzskaitītajām personām, kā izklāstīts Lēmuma 2013/255/KĀDP I pielikuma A iedaļā, aizstāj ar turpmāk norādītajiem ierakstiem:

                              Vārds, uzvārds

                              Identifikācijas informācija

                              Pamatojums

                              Sarakstā iekļaušanas datums

                              8.

                              Rami (
                                 ) Makhlouf (
                                 )

                              Dzimšanas datums: 1969. gada 10. jūlijs;
                              dzimšanas vieta: Damascus;
                              pases Nr. 454224

                              Svarīgs uzņēmējs, kas darbojas Sīrijā un kam ir intereses telekomunikāciju, finanšu pakalpojumu, transporta un īpašuma nozarēs; viņam ir finanšu intereses un/vai augsta ranga un izpildvaras amati Syriatel, kas ir Sīrijas vadošais mobilo sakaru operators, un investīciju fondos Al Mashreq, Bena Properties un Cham Holding.
                              Ar savu darījumdarbības interešu starpniecību viņš nodrošina finansējumu un atbalstu Sīrijas režīmam.
                              Viņš ir ietekmīgs Makhlouf ģimenes loceklis un ir cieši saistīts ar Assad ģimeni; prezidenta Bashar Al-Assad brālēns.

                              9.5.2011.

                              18.

                              Mohammed (
                                 ) Hamcho (
                                 )

                              Dzimšanas datums: 1966. gada 20. maijs;
                              pases Nr. 002954347

                              Svarīgs uzņēmējs, kas darbojas Sīrijā un kam ir intereses inženierijas un būvniecības, plašsaziņas līdzekļu, viesnīcu un veselības nozarēs. Viņam ir finanšu intereses un/vai augsta ranga un izpildvaras amati vairākos uzņēmumos Sīrijā, jo īpaši Hamsho international, Hamsho Communication, Mhg International, Jupiter for Investment and Tourism project un Syria Metal industries.
                              Viņam ir svarīga loma Sīrijas darījumdarbības aprindās, jo viņš ir Damaskas Tirdzniecības kameras ģenerālsekretārs (2014. gada decembrī viņu iecēla tālaika ekonomikas ministrs Khodr Orfali), Ķīnas un Sīrijas divpusējo darījumdarbības padomju priekšsēdētājs (kopš 2014. gada marta) un Sīrijas Metāla un tērauda padomes priekšsēdētājs (kopš 2015. gada decembra).
                              Viņam ir ciešas darījumu attiecības ar nozīmīgām Sīrijas režīma personām, tostarp ar Maher Al-Assad.
                              Ar savu darījumdarbības interešu starpniecību Mohammed Hamcho gūst labumu no Sīrijas režīma un nodrošina tam atbalstu, un ir saistīts ar personām, kas gūst labumu no režīma un to atbalsta.

                              27.1.2015.

                              22.

                              Ihab (
                                 ) (jeb Ehab, Iehab) Makhlouf (
                                 )

                              Dzimšanas datums: 1973. gada 21. janvāris;
                              dzimšanas vieta: Damascus;
                              pases Nr. N002848852

                              Svarīgs uzņēmējs, kas darbojas Sīrijā. Ihab Makhlouf ir viceprezidents un akcionārs Syriatel – Sīrijas vadošajā mobilo sakaru operatorā. Viņam ir arī darījumdarbības intereses vairākos citos Sīrijas uzņēmumos un vienībās, tostarp Ramak Construction Co un Syrian International Private University for Science and Technology (SIUST).
                              Tā kā Syriatel nodod lielu daļu savas peļņas Sīrijas valdībai ar licences līguma starpniecību, tad Ihab Makhlouf kā Syriatel viceprezidents arī tieši atbalsta Sīrijas režīmu.
                              Viņš ir ietekmīgs Makhlouf ģimenes loceklis un cieši saistīts ar Assad ģimeni; prezidenta Bashar Al-Assad brālēns.

                              23.5.2011.

                              28.

                              Khalid (
                                 ) (jeb Khaled) Qaddur (
                                 ) (jeb Qadour, Qaddour, Kaddour)

                              Svarīgs uzņēmējs, kas darbojas Sīrijā un kam ir intereses un/vai kas veic darbības telekomunikāciju, naftas un plastmasas rūpniecības nozarēs un ir ciešās darījumu attiecībās ar Maher Al-Assad.
                              Ar savas darījumdarbības starpniecību viņš gūst labumu no Sīrijas režīma un nodrošina tam atbalstu.

                                 Maher Al-Assad līdzgaitnieks, tostarp saistībā ar darījumu attiecībām.

                              27.1.2015.

                              29.

                              Khalid (
                                 ) (jeb Khaled) Qaddur (
                                 ) (jeb Qadour, Qaddour, Kaddour)

                              Dzimšanas datums: 1967. gada 3. februāris;
                              dzimšanas vieta: Damascus

                                 Maher Al-Assad darījumu partneris un atbildīgs par dažu viņa darījumu interešu pārvaldību; nodrošina finansiālu atbalstu režīmam.

                              23.6.2011.

                              32.

                              Mohammed (
                                 ) Makhlouf (
                                 ) (jeb Abu Rami)

                              Dzimšanas datums: 1932. gada 19. oktobris;
                              dzimšanas vieta: Latakia, Sīrija

                              Ietekmīgs Makhlouf ģimenes loceklis un Rami, Ihab un Iyad Makhlouf darījumu partneris un tēvs. Cieši saistīts ar Assad ģimeni un Bashar un Mahir al-Assad tēvocis no mātes puses. Pazīstams arī kā Abu Rami.
                              Svarīgs uzņēmējs, kas darbojas Sīrijā un kam ir intereses un/vai kas veic darbības dažādās Sīrijas ekonomikas nozarēs, tostarp kam ir intereses un/vai būtiska ietekme General Organisation of Tobacco un naftas un gāzes, ieroču un banku nozarēs.

                                 Assad režīma uzdevumā iesaistīts ieroču iepirkumu un banku darījumos. Ņemot vērā, cik ciešas ir viņa darījumu un politiskās saistības ar režīmu, viņš sniedz atbalstu Sīrijas režīmam un gūst no tā labumu.

                              1.8.2011.

                              33.

                              Ayman (
                                 ) Jabir (
                                 ) (jeb Aiman Jaber)

                              Dzimšanas vieta: Latakia

                              Svarīgs uzņēmējs, kas darbojas Sīrijā, iesaistīts tērauda, plašsaziņas līdzekļu, patēriņa preču un naftas nozarēs, tostarp šo preču tirdzniecībā. Viņam ir finanšu intereses un/vai augsta ranga izpildvaras amati vairākos uzņēmumos un vienībās Sīrijā, jo īpaši Al Jazira (jeb Al Jazerra; El Jazireh), Dunia TV un Sama Satellite Channel.
                              Ar savu uzņēmumu Al Jazira
                                 Ayman Jaber ir veicinājis naftas importu no Overseas Petroleum Trading uz Sīriju.
                              Ar savu darījumdarbības interešu starpniecību Ayman Jaber gūst labumu no režīma un nodrošina tam atbalstu.
                              Nodrošina tiešu atbalstu darbībām, ko veic ar režīmu saistīti paramilitāri grupējumi, kas pazīstami kā Shabiha un/vai Suqur as-Sahraa, un uzņemas tajās vadošu lomu.

                                 Rami Makhlouf līdzgaitnieks saistībā ar savu darījumdarbību un Maher Al-Assad līdzgaitnieks saistībā ar savu lomu ar režīmu saistītos paramilitāros grupējumos.

                              27.1.2015.

                              41.

                              Ali (
                                 ) Douba (
                                 )

                              Dzimšanas datums: 1933. gads;
                              dzimšanas vieta: Karfis, Sīrija

                              Atbildīgs par slepkavībām Hamā 1980. gadā, izsaukts atpakaļ uz Damasku kā prezidenta Bashar Al-Assad īpašais padomdevējs.

                              23.8.2011.

                              48.

                              Samir (
                                 ) Hassan (
                                 )

                              Svarīgs uzņēmējs, kas darbojas Sīrijā un kam ir intereses un/vai kas veic darbības dažādās Sīrijas ekonomikas nozarēs. Viņš ir ieinteresēts un/vai viņam ir būtiska ietekme Amir Group un Cham Holdings, kas ir divi konglomerāti ar interesēm nekustamā īpašuma, tūrisma, transporta un finanšu nozarēs. Kopš 2014. gada marta, kad viņu iecēla ekonomikas ministrs Khodr Orfali, viņš ir ieņēmis par sadarbību ar Krieviju atbildīgā priekšsēdētāja amatu divpusējās darījumu padomēs.

                                 Samir Hassan ar naudas ziedojumiem atbalsta režīma izvērsto karadarbību.

                                 Samir Hassan ir saistīts ar personām, kas gūst labumu no režīma vai atbalsta to. Jo īpaši viņš ir saistīts ar Rami Makhlouf un Issam Anbouba, kurus Padome ir iekļāvusi sarakstā un kuri gūst labumu no Sīrijas režīma.

                              27.9.2014.

                              108.

                              Mohammad (
                                 ) (jeb Mohamed, Muhammad, Mohammed) Al-Jleilati (
                                 )

                              Dzimšanas datums: 1945. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus

                              Bijušais finanšu ministrs, kurš ieņēma šo amatu līdz 2013. gada 9. februārim. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              1.12.2011.

                              111.

                              Joseph (
                                 ) Suwaid (
                                 )

                              Dzimšanas datums: 1958. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus

                              Bijušais valsts ministrs, kurš ieņēma šo amatu vismaz līdz 2014. gada 21. janvārim. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              23.3.2012.

                              112.

                              Hussein (
                                 ) (jeb Hussain) Mahmoud (
                                 ) Farzat (
                                 ) (jeb Hussein Mahmud Farzat)

                              Dzimšanas datums: 1957. gads;
                              dzimšanas vieta: Hama

                              Bijušais valsts ministrs, kurš ieņēma šo amatu vismaz līdz 2014. gadam. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              23.3.2012.

                              114.

                              Emad (
                                 ) Abdul-Ghani (
                                 ) Sabouni (
                                 ) (jeb Imad Abdul Ghani Al Sabuni)

                              Dzimšanas datums: 1964. gads;
                              dzimšanas vieta: Damascus

                              Bijušais telekomunikāciju un tehnoloģiju ministrs, kurš ieņēma šo amatu vismaz līdz 2014. gada aprīlim. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              27.2.2012.

                              117.

                              Adnan (
                                 ) Hassan (
                                 ) Mahmoud (
                                 )

                              Dzimšanas datums: 1966. gads;
                              dzimšanas vieta: Tartous

                              Bijušais informācijas ministrs. Kā bijušais valdības ministrs ir līdzatbildīgs par režīma īstenotajām vardarbīgajām represijām pret civiliedzīvotājiem.

                              23.9.2011.

                              192.

                                 Hashim Anwar al-Aqqad jeb Hashem Aqqad, Hashem Akkad, Hashim Akkad

                              Dzimšanas datums: 1961. gads;
                              dzimšanas vieta: Mohagirine, Sīrija

                              Svarīgs uzņēmējs, kas darbojas Sīrijā un kam ir intereses un/vai kas veic darbības dažādās Sīrijas ekonomikas nozarēs. Viņš ir ieinteresēts un/vai viņam ir būtiska ietekme Anwar Akkad Sons Group (AASG) un tās meitasuzņēmumā United Oil. AASG ir konglomerāts ar interesēm tādās nozarēs kā nafta, gāze, ķimikālijas, apdrošināšana, rūpniecības iekārtas, nekustamie īpašumi, tūrisms, izstādes, līgumslēgšana un medicīnas iekārtas.

                                 Hashim Anwar al-Aqqad vēl tik nesen kā 2012. gadā bija Sīrijas parlamenta deputāts.

                                 Al-Aqqad nebūtu varējis turpināt gūt panākumus bez režīma atbalsta. Ņemot vērā, cik ciešas ir viņa darījumu un politiskās saistības ar režīmu, viņš sniedz atbalstu Sīrijas režīmam un gūst no tā labumu.

                              23.7.2014.

                              201.

                              Wael Abdulkarim
                              (jeb Wael Al Karim)

                                 Al Karim for Trade and Industry, PO Box
                                 111, 5797
                                 Damascus, Sīrija

                              Svarīgs uzņēmējs, kas darbojas Sīrijā naftas, ķimikāliju un pārstrādes rūpniecības nozarēs. Konkrēti viņš pārstāv Abdulkarim Group jeb Al Karim Group / Alkarim for Trade and Industry / Al Karim Trading and Industry/Al Karim for Trade and Industry. Abdulkarim Group ir vadošais eļļošanas materiālu, smērvielu un rūpniecības ķimikāliju ražotājs Sīrijā.

                              7.3.2015.

                              203.

                              George Haswani
                              (jeb Heswani; Hasawani; Al Hasawani)

                              Adrese: Damascus Province, Yabroud, Al Jalaa St, Sīrija

                              Svarīgs uzņēmējs, kas darbojas Sīrijā un kam ir intereses un/vai kas veic darbības inženierijas, būvniecības, naftas un gāzes nozarēs. Viņam ir intereses un/vai viņam ir būtiska ietekme vairākos uzņēmumos un vienībās Sīrijā, jo īpaši HESCO Engineering and Construction Company, kas ir liels inženierijas un būvniecības uzņēmums.

                                 George Haswani ir ciešas saiknes ar Sīrijas režīmu. Kā vidutājs naftas iepirkumos no ISIL Sīrijas režīma vajadzībām George Haswani nodrošina atbalstu Sīrijas režīmam un gūst labumu no tā. Viņš gūst labumu no režīma arī, saņemot labvēlīgu attieksmi, tostarp līgumu, kas piešķirts viņam kā liela Krievijas naftas uzņēmuma Stroytransgaz apakšuzņēmējam.

                              7.3.2015.


title: 2011/532/ES: Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums ( 2011. gada 8. septembris ), ar ko ieceļ Tiesas tiesnesi

text:
               10.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 234/42

         DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS
   (2011. gada 8. septembris),
   ar ko ieceļ Tiesas tiesnesi
   (2011/532/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 19. pantu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 253. un 255. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Protokola par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem 5. un 7. pantu un pēc Pernilla LINDH kundzes atkāpšanās no amata būtu jāieceļ amatā Tiesas tiesnesis uz Pernilla LINDH kundzes atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2012. gada 6. oktobrim.

               (2)

               Brīvajai amata vietai ir pieteikta Carl Gustav FERNLUND kunga kandidatūra.

               (3)

               Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 255. pantu, ir sniegusi atzinumu par Carl Gustav FERNLUND kunga atbilstību Tiesas tiesneša pienākumiem,

         IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Carl Gustav FERNLUND kungs tiek iecelts par Tiesas tiesnesi laikposmam no 2011. gada 6. oktobra līdz 2012. gada 6. oktobrim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2011. gada 8. septembrī

            priekšsēdētājs

         J. TOMBIŃSKI


title: 2007/795/EK: Komisijas Lēmums ( 2007. gada 4. decembris ) par Kopienas finansiālo ieguldījumu 2007. gadā pētījumiem, ietekmes novērtējumiem un izvērtējumiem pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomā

text:
               7.12.2007

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 322/34

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2007. gada 4. decembris)
   par Kopienas finansiālo ieguldījumu 2007. gadā pētījumiem, ietekmes novērtējumiem un izvērtējumiem pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomā
   (2007/795/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā (1) un jo īpaši tā 20. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Lēmumu 90/424/EEK Kopiena var uzņemties vai palīdzēt dalībvalstīm vai starptautiskām organizācijām uzņemties veikt tehniskos un zinātniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai izstrādātu Kopienas tiesību aktus veterinārijas jomā, kā arī pilnveidotu veterināro izglītību vai apmācību.

               (2)

               Pētījumi, ietekmes novērtējumi un sistemātiski un savlaicīgi veikti izdevumu programmu izvērtējumi pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomā ir svarīgi, lai veiktu minētos pasākumus, un tie palīdzēs veikt darbības, kas noteiktas Kopienas rīcības plānā dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadam.

               (3)

               Katram uzdevumam tiek noslēgts īpašs līgums saskaņā ar izvērtējuma pamatlīgumu, par ko 2004. gadā publicēja uzaicinājumu uz konkursu. Šie īpašie līgumi jāparaksta Komisijai un izraudzītajam līgumslēdzējam, kā noteikts pamatlīgumā.

               (4)

               Pētījumi, ietekmes novērtējumi un izvērtējumi pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomā palīdz pilnveidot Kopienas veterinārijas tiesību aktus, kā arī veterināro izglītību vai apmācību, un tie arī palīdzēs veikt darbības, kas noteiktas Kopienas rīcības plānā dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadam.

               (5)

               Tāpēc Kopienai ir lietderīgi 2007. gadā finansēt pētījumus, ietekmes novērtējumus un izvērtējumus pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un labturības un zootehnikas jomā. Jāprecizē maksimālā summa, kas piešķirama minētajām darbībām.

               (6)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   Vienīgais pants
   Pielikumā minētās darbības ir apstiprinātas, un tās finansē no Eiropas Kopienu 2007. gada budžeta pozīcijas 17 04 02 01, nepārsniedzot summu EUR 700 000.

      Briselē, 2007. gada 4. decembrī

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Markos KYPRIANOU

      (1)  OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

      PIELIKUMS
      Joma: pārtikas nekaitīgums, dzīvnieku veselība, labturība un zootehnika.
      Juridiskais pamats: Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmums 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā.
      Politikas mērķi: Kopienas rīcības plānā dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā (1) tika noteiktas vairākas rīcības jomas, jo īpaši uzlabot dzīvnieku aizsardzības un labturības esošos minimālos standartus un ieviest standartizētus dzīvnieku labturības rādītājus. Saskaņā ar zinātnes ekspertu konsultācijām attiecībā uz dzīvnieku pārvadāšanu vajadzīgi jauni atbilstoši noteikumi par transportēšanas laiku un izvietošanas blīvumu. Tāpēc komisārs Kyprianou ir vairākkārt paziņojis, arī Lauksaimniecības padomes 2007. gada oktobra sanāksmē, ka Komisija pēta šo jautājumu, lai 2009. gadā ierosinātu Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 (2) pārskatīšanu.
      Runājot par marķēšanu saistībā ar dzīvnieku labturību, Komisijai saskaņā ar rīcības plānu jāiesniedz ziņojums par iespēju ieviest obligātās marķēšanas prasības attiecībā uz vistas gaļu un gaļas produktiem atbilstīgi dzīvnieku labturības standartiem un ziņot Padomei un Parlamentam par turpmāku izmērāmu rādītāju pielietošanu Kopienas dzīvnieku labturības tiesību aktos. Turklāt Padome 2007. gada maijā (3) aicināja Komisiju iesniegt ziņojumu Padomei par marķēšanu saistībā ar dzīvnieku labturību, lai varētu plašāk apspriest šo jautājumu. Tāpēc jāiesniedz plašāks pētījums par ietekmi, kāda būs marķēšanai saistībā ar dzīvnieku labturību, un pētījums par dzīvnieku labturības references centru, kas varētu darboties kā Eiropas koordinējošā struktūra dažādām ar dzīvnieku labturību saistītām iniciatīvām (standartizācija/labturības rādītāju sertificēšana, revīzijas sistēmas, datubāzes saistībā ar esošām sertificētām etiķetēm).
      Uzdevumi: dažādi pētījumi un citi pakalpojumi, kas atbalsta Komisijas priekšlikumu izstrādi un sagatavošanu.
      2007. gadā paredzēts veikt pētījumus un sniegt citus pakalpojumus, kas palīdzētu īstenot Kopienas rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadam, jo īpaši – lai sagatavotu ietekmes novērtējumus saistībā ar dzīvnieku pārvadāšanu un kaušanu un lai sagatavotu ziņojumu par marķēšanu saistībā ar dzīvnieku labturību, ko prasa Padome.
      Apropriācijas 2007. gadam: 17 04 02 01 – Citi pasākumi veterinārijas, dzīvnieku labturības un sabiedrības veselības jomā: EUR 700 000.
      Paredzēto īpašo darbību skaits: aptuveni četras.
      Visas darbības regulē saskaņā ar vispārējiem publiskā iepirkuma noteikumiem, un tās tiks īstenotas, noslēdzot īpašus līgumus saskaņā ar pamatlīgumu. Īpašos līgumus parakstīs 2007. gada pēdējā ceturksnī.

         (1)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Kopienas rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā, COM(2006) 13, galīgā redakcija.

         (2)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

         (3)  Konference “Dzīvnieku labturība – stāvokļa uzlabojums ar marķēšanas palīdzību?”, Padomes secinājumi, http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/AGRIcult/94008.pdf


title: Padomes Lēmums 2004/75/KĀDP (2003. gada 11. decembris) par Eiropas Savienības un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas nolīguma noslēgšanu attiecībā uz Eiropas Savienības Policijas misijas (EUPOL Proxima) statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32004D0075

Oficiālais Vēstnesis L 016 , 23/01/2004 Lpp. 0065 - 0065

		Padomes Lēmums 2004/75/KĀDP(2003. gada 11. decembris)par Eiropas Savienības un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas nolīguma noslēgšanu attiecībā uz Eiropas Savienības Policijas misijas (EUPOL Proxima) statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas RepublikāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 24. pantu,ņemot vērā prezidējošās valsts ieteikumu,tā kā:(1) 2003. gada 29. septembrī Padome pieņēma Vienoto rīcību 2003/681/KĀDP par Eiropas Savienības Policijas misiju Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā (EUPOL Proxima) [1].(2) Vienotās rīcības 13. pants nosaka EUPOL Proxima personāla statusu Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, tostarp netraucētai EUPOL Proxima izpildei un norisei vajadzīgajām privilēģijām, imunitātēm un citām garantijām, vienojas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 24. pantā izklāstīto kārtību.(3) Saskaņā ar Padomes 2003. gada 24. novembra Lēmumu, ar ko ģenerālsekretāram/augstajam pārstāvim, kas palīdz prezidējošai valstij, ir atļauts uzsākt sarunas, ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis, kas palīdz prezidējošai valstij, ir apspriedis ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku nolīgumu par Eiropas Savienības Policijas misijas (EUPOL Proxima) statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.(4) Minētais nolīgums ir jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsEiropas Savienības un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas (FYROM) nolīgumu par Eiropas Savienības Policijas misijas (EUPOL Proxima) statusu un darbību Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā apstiprina Eiropas Savienības vārdā.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots iecelt personu, kam piešķirtas pilnvaras nolīguma parakstīšanai, lai tas kļūtu saistošs Eiropas Savienībai.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.4. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.Briselē, 2003. gada 11. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsF. Frattini[1] OV L 249, 1.10.2003., 66. lpp.--------------------------------------------------


title: 2008/422/EK: Padomes Lēmums ( 2008. gada 5. jūnijs ) par 4. pielikuma deklasificēšanu SIRENE rokasgrāmatā, ko pieņēmusi Izpildu komiteja, kura izveidota ar Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas līgumu ( 1990. gada Šengenas konvencija )

text:
               7.6.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 149/78

      PADOMES LĒMUMS

   (2008. gada 5. jūnijs)
   par 4. pielikuma deklasificēšanu SIRENE rokasgrāmatā, ko pieņēmusi Izpildu komiteja, kura izveidota ar Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas līgumu (“1990. gada Šengenas konvencija”)
   (2008/422/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 207. panta 3. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar Lēmumu 2003/19/EK (2002. gada 14. oktobris) par dažu daļu deklasificēšanu SIRENE rokasgrāmatā, kuru pieņēmusi ar Šengenas Līguma (1985. gada 14. jūnijs) īstenošanas konvenciju izveidotā Izpildu komiteja (1), ir deklasificējusi dažas SIRENE rokasgrāmatas daļas un pazeminājusi SIRENE rokasgrāmatas 2.3. daļas un tās 1., 2., 3., 4., 5. un 6. pielikuma klasifikācijas pakāpi līdz pakāpei “Restreint UE”.

               (2)

                  SIRENE rokasgrāmatas jaunākā redakcijā, kā izklāstīts Komisijas 2006. gada 22. septembra Lēmumos 2006/757/EK (2) un 2006/758/EK (3) par SIRENE rokasgrāmatas grozījumiem, nav līdzvērtīga noteikuma 2.3. iedaļai, kas bija, pieņemot Lēmumu 2003/19/EK.

               (3)

               Padome ar Lēmumu 2007/473/EK (2007. gada 25. jūnijs) par dažu daļu deklasificēšanu SIRENE rokasgrāmatā, kuru pieņēmusi Izpildu komiteja, kas izveidota ar Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) (4), ir deklasificējusi SIRENE rokasgrāmatas 2. un 5. pielikumu.

               (4)

               Padome tagad uzskata, ka ir lietderīgi deklasificēt SIRENE rokasgrāmatas 4. pielikumu.

               (5)

                  SIRENE rokasgrāmatas 1., 3. un 6. pielikumam joprojām vajadzētu būt klasificētam ar slepenības pakāpi “Restreint UE”,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo tiek deklasificēts SIRENE rokasgrāmatas 4. pielikums.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Luksemburgā, 2008. gada 5. jūnijā

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         D. MATE

      (1)  OV L 8, 14.1.2003., 34. lpp.

      (2)  OV L 317, 16.11.2006., 1. lpp.

      (3)  OV L 317, 16.11.2006., 41. lpp.

      (4)  OV L 179, 7.7.2007., 52. lpp.


title: Padomes Lēmums 2011/427/KĀDP ( 2011. gada 18. jūlijs ), ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Afganistānā

text:
               19.7.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 188/34

         PADOMES LĒMUMS 2011/427/KĀDP
   (2011. gada 18. jūlijs),
   ar ko pagarina pilnvaru termiņu Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Afganistānā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. pantu, 31. panta 2. punktu un 33. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2010. gada 22. martā pieņēma Lēmumu 2010/168/KĀDP (1), ar ko Vygaudas UŠACKAS kungu iecēla par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Afganistānā.

               (2)

               ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina līdz 2012. gada 30. jūnijam.

               (3)

               ESĪP īstenos savas pilnvaras situācijā, kas var pasliktināties un varētu kavēt Līguma 21. pantā izklāstīto Savienības ārējās darbības mērķu sasniegšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Eiropas Savienības īpašais pārstāvis
   Ar šo Eiropas Savienības īpašā pārstāvja (ESĪP) Afganistānā Vygaudas UŠACKAS kunga pilnvaru termiņš tiek pagarināts līdz 2012. gada 30. jūnijam. ESĪP pilnvaras var beigties agrāk, ja Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) priekšlikuma pieņem tādu lēmumu.
   2. pants
   Politikas mērķi
   ESĪP pārstāv Eiropas Savienību un veicina Savienības politikas mērķu sasniegšanu Afganistānā, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu pārstāvjiem Afganistānā. Jo īpaši ESĪP:

               a)

               sniedz ieguldījumu ES un Afganistānas Vienotās deklarācijas īstenošanā un, sadarbojoties ar dalībvalstu pārstāvjiem Afganistānā, vada ES Rīcības plāna īstenošanu Afganistānā un Pakistānā, ciktāl tas attiecas uz Afganistānu;

               b)

               atbalsta Savienības un Afganistānas politisko dialogu;

               c)

               atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) vadošo nozīmi Afganistānā, īpašu uzmanību veltot ieguldījumam labāk koordinētas starptautiskās palīdzības izveidei, tādējādi veicinot Londonas un Kabulas konferences paziņojumu, kā arī attiecīgu ANO rezolūciju īstenošanu.

         3. pants
   Pilnvaras
   Lai īstenotu savas pilnvaras, ESĪP, cieši sadarbojoties ar dalībvalstu pārstāvjiem Afganistānā:

               a)

               izplata Savienības uzskatus par Afganistānas politikas procesu un norisēm;

               b)

               uztur ciešus kontaktus ar attiecīgām Afganistānas iestādēm, jo īpaši ar valdību un parlamentu, kā arī vietējām pašvaldībām, un atbalsta to attīstību. Tāpat būtu jāuztur kontakti arī ar citām Afganistānas politiskajām grupām un citām attiecīgām Afganistānas struktūrām;

               c)

               uztur ciešus kontaktus ar attiecīgām starptautiskām un reģionālām ieinteresētām personām Afganistānā, jo īpaši ar ANO ģenerālsekretāra īpašo pārstāvi un Ziemeļatlantijas līguma organizācijas Augstāko civilo pārstāvi, kā arī ar citiem nozīmīgiem partneriem un organizācijām;

               d)

               sniedz konsultācijas par gūtajiem panākumiem attiecībā uz to mērķu sasniegšanu, kas noteikti ES un Afganistānas Vienotajā deklarācijā, ES Rīcības plānā Afganistānai un Pakistānai, ciktāl tas attiecas uz Afganistānu, un Londonas, Kabulas un gaidāmajā Bonnas konferencē, jo īpaši šādās jomās:

                           —

                           civiliedzīvotāju spēju veidošana, īpaši vietējā līmenī,

                           —

                           tiesībsargājošo iestāžu, jo īpaši neatkarīgas tiesas, laba pārvaldība un izveide,

                           —

                           vēlēšanu reformas,

                           —

                           drošības sektora reformas, tostarp tiesu iestāžu, valsts bruņoto spēku un policijas nostiprināšana,

                           —

                           izaugsmes veicināšana, konkrēti veicinot lauksaimniecību un lauku attīstību,

                           —

                           Afganistānas starptautisko cilvēktiesību saistību ievērošana, tostarp minoritāšu tiesību, kā arī sieviešu un bērnu tiesību ievērošana,

                           —

                           demokrātijas principu un tiesiskuma principa ievērošana,

                           —

                           sieviešu līdzdalības veicināšana valsts pārvaldē un pilsoniskā sabiedrībā,

                           —

                           Afganistānas starptautisko saistību ievērošana, tostarp sadarbība starptautiskās sabiedrības centienos apkarot terorismu, nelegālu narkotiku tirdzniecību, cilvēku tirdzniecību un masu iznīcināšanas ieroču un bruņojuma, kā arī ar tiem saistītu materiālu izplatīšanu,

                           —

                           humānās palīdzības veicināšana un bēgļu un valsts iekšzemē pārvietotu cilvēku atpakaļnosūtīšana ar likumīgiem līdzekļiem, un

                           —

                           Savienības klātbūtnes un darbību efektivitātes stiprināšana Afganistānā un ieguldījums, gatavojot regulāros īstenošanas ziņojumus par ES Rīcības plānu, kurus Padome lūdz sagatavot katru pusgadu;

               e)

               aktīvi piedalās vietējos koordinācijas forumos, piemēram, Kopīgajā koordinācijas un pārraudzības padomē, vienlaikus pilnībā informējot neiesaistītās dalībvalstis par lēmumu pieņemšanu šajos līmeņos;

               f)

               sniedz konsultācijas par Savienības piedalīšanos un nostājām starptautiskās konferencēs saistībā ar Afganistānu un sniedz ieguldījumu reģionālas sadarbības veicināšanā;

               g)

               sniedz ieguldījumu Savienības politikas cilvēktiesību jomā un Savienības pamatnostādņu cilvēktiesību jomā īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz sievietēm un bērniem konfliktu skartās teritorijās, uzraugot jaunākos notikumus minētajā jomā uz risinot ar tiem saistītas problēmas.

         4. pants
   Pilnvaru īstenošana
   1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu AP pakļautībā.
   2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur privileģētus sakarus ar ESĪP un ir galvenais ESĪP kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK saskaņā ar savām pilnvarām, neskarot AP pilnvaras, dod ESĪP stratēģiskas norādes un politisku virzību.
   3.   ESĪP strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD).
   5. pants
   Finansējums
   1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētā finanšu atsauces summa laikposmam no 2011. gada 1. septembra līdz 2012. gada 30. jūnijam ir EUR 3 560 000.
   2.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.
   3.   Izdevumus pārvalda saskaņā ar ESĪP un Komisijas noslēgtu līgumu. ESĪP sniedz Komisijai pārskatu par visiem izdevumiem.
   6. pants
   Komandas izveide un tās sastāvs
   1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem piešķirtajiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par savas komandas izveidi. Komandā iekļauj personas, kam, kā pilnvarās paredzēts, ir īpašas zināšanas konkrētos politikas jautājumos. ESĪP operatīvi un regulāri informē Padomi un Komisiju par savas komandas sastāvu.
   2.   Dalībvalstis, Savienības iestādes un EĀDD var ierosināt personāla norīkošanu darbā pie ESĪP. Atalgojumu šādam norīkotam personālam atbilstīgi maksā attiecīgā dalībvalsts, attiecīgā Savienības iestāde vai EĀDD. Darbā pie ESĪP var nosūtīt arī ekspertus, ko dalībvalstis ir norīkojušas darbā Savienības iestādēs vai EĀDD. Starptautiskajiem personāla līgumdarbiniekiem ir kādas dalībvalsts valstspiederība.
   3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājas dalībvalsts, Savienības iestādes vai EĀDD administratīvā pakļautībā, un tas veic savus pienākumus un rīkojas ESĪP pilnvaru interesēs.
   7. pants
   ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte
   Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla locekļu misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmēju pusi vai uzņēmējām pusēm. Šajā nolūkā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.
   8. pants
   ES klasificētas informācijas drošība
   ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un minimālos standartus, kas ir noteikti Padomes Lēmumā 2011/292/ES (2011. gada 31. marts) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai (2).
   9. pants
   Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts
   1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP var piekļūt jebkurai atbilstīgai informācijai.
   2.   Savienības delegācijas un/vai dalībvalstis attiecīgā gadījumā nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.
   10. pants
   Drošība
   Saskaņā ar Savienības politiku tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības situāciju ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa viņa tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

               a)

               izstrādājot konkrētai misijai drošības plānu, ietverot tajā misijai pielāgotus fiziskus, organizatoriskus un procesuālus drošības pasākumus, reglamentējot personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un drošu pārvietošanos tajā, kā arī paredzot pasākumus drošības negadījumu novēršanai un misijas ārkārtas situāciju un evakuācijas plānu;

               b)

               nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus Savienības, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

               c)

               nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus Savienības, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir riska novērtējuma pakāpe, kas piešķirta misijas teritorijai;

               d)

               nodrošinot, ka tiek īstenoti visi saskaņotie ieteikumi, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar starpposma ziņojumiem un pārskata ziņojumu par pilnvaru īstenošanu – rakstiski ziņojot AP, Padomei un Komisijai par šo ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

         11. pants
   Ziņojumi
   ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī Padomes darba grupām. Rakstiskus ziņojumus regulāri izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Ārlietu padomei.
   12. pants
   Koordinācija
   1.   ESĪP veicina vispārēju Savienības politisko koordināciju. Viņš palīdz nodrošināt, lai visi Savienības instrumenti misijas norises vietā būtu saskaņoti Savienības politisko mērķu sasniegšanai. ESĪP darbības koordinē ar Komisijas darbībām, kā arī ar tām darbībām, ko veic ESĪP Vidusāzijā un Savienības delegācija Pakistānā. ESĪP regulāri sniedz informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Savienības delegācijām.
   2.   Misijas norises vietā ESĪP uztur ciešu saikni ar Savienības delegāciju vadītājiem un dalībvalstu pārstāvniecību vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP sniedz norādes ES Policijas misijas vadītājam Afganistānā (EUPOL AFGHANISTAN) par vietējo politisko situāciju. ESĪP un civilais operācijas komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskajām un reģionālajām struktūrām attiecīgajā teritorijā.
   13. pants
   Pārskatīšana
   Šā lēmuma īstenošanu un tā saderību ar citām Savienības darbībām reģionā regulāri pārskata. ESĪP 2012. gada janvāra beigās iesniedz AP, Padomei un Komisijai progresa ziņojumu un pilnvaru termiņa beigās – visaptverošu pilnvaru īstenošanas pārskata ziņojumu.
   14. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 18. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 75, 23.3.2010., 22. lpp.

      (2)  OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.


title: 2008/509/EK: Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa Lēmums par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/85

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa Lēmums
   par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2008/509/EK)
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi (4) un it īpaši tās 16. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0098/2007),

               1.

               sniedz Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izpilddirektoram apstiprinājumu par fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Hans-Gert PÖTTERING

            Ģenerālsekretārs

         Harald RØMER

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 37. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 80. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1111/2005 (OV L 184, 15.7.2005., 1. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

    ---documentbreak---

               15.7.2008

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 187/86

         EIROPAS PARLAMENTA
   2007. gada 24. aprīļa Rezolūcija
   ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   EIROPAS PARLAMENTS,
   ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada galīgos pārskatus (1),
   ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda 2005. finanšu gada pārskatiem, ar Fonda atbildēm (2),
   ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 – C6-0080/2007),
   ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3), un it īpaši tās 185. pantu,
   ņemot vērā Padomes 1975. gada 26. maija Regulu (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi (4) un it īpaši tās 16. pantu,
   ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un it īpaši tās 94. pantu,
   ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu,
   ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A6-0098/2007),

               A.

               tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par finanšu gadu, kas beidzās 2005. gada 31. decembrī, ir ticami un ka notikušie darījumi kopumā ir likumīgi un pareizi;

               B.

               tā kā 2006. gada 27. aprīlī Eiropas Parlaments sniedza direktoram apstiprinājumu par fonda 2004. finanšu gada budžeta izpildi (6) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā Parlaments cita starpā:

                           —

                           atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu, ka 37 % no apropriācijām, kuras tika pārnestas uz 2005. gadu, bija saistīti ar 2004. gada decembrī uzņemtajām saistībām un lielākā daļa šo apropriāciju bija paredzēta līgumiem par pētījumiem, kas notiktu 2005. gadā,

                           —

                           atgādina fondam par gada pārskata principu budžetā un mudina fondu ievērot šo principu, lai varētu pareizi un pārskatāmi izpildīt budžeta lēmējinstitūcijas noteikto budžetu,

         Vispārējas piezīmes attiecībā uz vairumu ES aģentūru, kuru budžeta izpilde ir jāapstiprina atsevišķi

               1.

               uzskata, ka aizvien pieaugošais Kopienas aģentūru skaits un dažu no tām darbība, šķiet, neiekļaujas vispārējā pamatievirzē un ka atsevišķu aģentūru uzdevumi ne vienmēr atspoguļo Savienības faktiskās vajadzības un tās pilsoņu cerības, un konstatē, ka kopumā aģentūrām ne vienmēr ir laba reputācija un labas atsauksmes presē;

               2.

               tādēļ aicina Komisiju noteikt vispārēju pamatievirzi attiecībā uz jaunu Kopienas aģentūru izveidi un ikreiz pirms jaunas aģentūras izveides iesniegt izmaksu un guvumu analīzi, vienlaikus raugoties, lai nenotiktu nekāda darbību pārklāšanās starp aģentūrām vai ar citu Eiropas organizāciju uzdevumiem;

               3.

               aicina Revīzijas palātu pirms attiecīgā lēmuma pieņemšanas Parlamentā sniegt atzinumu par izmaksu un guvumu analīzi;

               4.

               aicina Komisiju ik pēc pieciem gadiem iesniegt pētījumu par ikvienas esošās aģentūras pievienoto vērtību; aicina visas attiecīgās institūcijas aģentūras pievienotās vērtības negatīva novērtējuma gadījumā īstenot nepieciešamos pasākumus, no jauna formulējot konkrētās aģentūras pilnvaras vai slēdzot to;

               5.

               ņemot vērā regulatīvo aģentūru pieaugošo skaitu, pauž nožēlu, ka vēl nav pabeigtas sarunas saistībā ar iestāžu nolīguma projektu par šo aģentūru darbības pamatnoteikumiem, un aicina Komisijas kompetentos dienestus sadarbībā ar Revīzijas palātu darīt visu iespējamo, lai ātri noslēgtu šādu nolīgumu;

               6.

               konstatē, ka sakarā ar Komisijai deleģēto atbildību par budžeta pareizu izpildi ir nepieciešama ciešāka aģentūru piesaiste Komisijai; aicina Komisiju un Padomi veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai Komisijai līdz 2007. gada 31. decembrim paredzētu tādu pārstāvību regulatīvās aģentūras uzraugošās struktūrās, kas tai ļautu bloķēt lēmumu pieņemšanu, kā arī jau sākotnēji nodrošināt šādu pārstāvību jaunu aģentūru dibināšanas gadījumā;

               7.

               aicina Revīzijas palātu savā gada pārskatā izveidot papildu nodaļu par visām aģentūrām, kuru budžeta izpilde jāapstiprina saskaņā ar Komisijas pārskatiem, lai gūtu skaidrāku priekšstatu par ES līdzekļu izlietojumu aģentūrās;

               8.

               atgādina principu, saskaņā ar kuru visas Kopienas aģentūras, gan subsidētās, gan nesubsidētās, ir pakļautas Parlamentam attiecībā uz to budžeta izpildes apstiprināšanu, pat gadījumos, kad saskaņā ar šo aģentūru izveides tiesību aktiem darbojas budžeta izpildes apstiprināšanas lēmējinstitūcija;

               9.

               aicina Revīzijas palātu veikt izpildes revīzijas visās aģentūrās un ziņot par to rezultātiem attiecīgajām Parlamenta komitejām, tai skaitā Budžeta kontroles komitejai;

               10.

               atzīmē, ka aģentūru skaits pastāvīgi pieaug un ka saskaņā ar Komisijas politisko atbildību par aģentūru darbību, kura ietver daudz vairāk par vienkāršu materiāltehnisku atbalstu, Komisijas ģenerāldirektorātiem, kas nodarbojas ar aģentūru izveidi un uzraudzību, vēl jo vairāk ir jāizstrādā kopēja pieeja visām aģentūrām; uzskata, ka struktūra, kas līdzīga tai, kuru aģentūras ir izveidojušas koordinācijas nodrošināšanai starp attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem, būtu pragmatisks veids, kā virzīties uz Komisijas kopēju pieeju visiem ar aģentūrām saistītajiem jautājumiem;

               11.

               aicina Komisiju uzlabot aģentūrām paredzēto administratīvo un tehnisko atbalstu, ņemot vērā Kopienas administratīvo noteikumu pieaugošo sarežģītību un tehniskās problēmas;

               12.

               konstatē, ka nevienā no Kopienas aģentūrām nav disciplināras struktūras, un aicina Komisijas dienestus īstenot nepieciešamos pasākumus, lai ātri ieviestu atbilstīgu mehānismu;

               13.

               atzinīgi vērtē ES aģentūru darba koordinēšanas ievērojamo uzlabošanos, kas ļauj tām risināt biežāk sastopamās problēmas un padara efektīvāku sadarbību ar Komisiju un Parlamentu;

               14.

               uzskata, ka jāturpina un jāvērš plašumā vairāku aģentūru īstenotā kopēja atbalsta dienesta izveide nolūkā saskaņot šo aģentūru datorizētās finanšu pārvaldības sistēmas ar atbilstīgajām Komisijas sistēmām;

               15.

               aicina aģentūras uzlabot sadarbību un salīdzināšanu ar attiecīgās nozares dalībniekiem; mudina Komisiju veikt pasākumus, kurus tā uzskata par nepieciešamiem, lai aģentūrām palīdzētu uzlabot reputāciju un pastiprināt to darbību atpazīstamību;

               16.

               aicina Komisiju ierosināt aģentūru gada pārskatu formas saskaņošanu un izstrādāt darbības rezultātu rādītājus, kas ļautu salīdzināt to efektivitāti;

               17.

               aicina aģentūras katra gada sākumā iesniegt darbības rezultātu rādītājus, kas ļautu novērtēt to darbu;

               18.

               aicina visas aģentūras vairāk izmantot SMART pieeju uzdevumu noteikšanā, kas palīdzētu reālāk veikt plānošanu un sasniegt mērķus;

               19.

               piekrīt Revīzijas palātas viedoklim, ka arī Komisija ir atbildīga par aģentūru (finanšu) pārvaldību; tāpēc mudina Komisiju uzraudzīt, kā arī vajadzības gadījumā vadīt dažādo aģentūru pārvaldību un sniegt tām nepieciešamo palīdzību, it īpaši saistībā ar konkursa procedūru pareizu piemērošanu, darbā pieņemšanas procedūru pārredzamību, pareizu finanšu pārvaldību (līdzekļu nepilnīgs izlietojums un pārāk lielu izdevumu iekļaušana budžetā) un, kas ir vissvarīgākais, iekšējās kontroles sistēmas noteikumu pareizu piemērošanu;

               20.

               uzskata, ka aģentūru darba programmās to ieguldījums jāizsaka darbības izteiksmē un izmantojot izmērāmus rādītājus un ka pienācīga uzmanība jāvelta Komisijas izstrādātajiem iekšējās kontroles standartiem;

         Īpaši jautājumi

               21.

               aicina fondu pievērst lielāku uzmanību apropriāciju pārnešanas līmenim 2005. gadā, jo attiecībā uz saistībām, kas paredzētas administratīvajiem izdevumiem (II sadaļa) un pamatdarbības pasākumiem (III sadaļa), tas joprojām bija augsts – attiecīgi 37 % un 44 %;

               22.

               aicina Komisiju un fondu turpināt situācijas izpēti saistībā ar apropriācijām, kas netika anulētas;

               23.

               aicina fondu iesniegt darba programmu, kura tā ieguldījumu atspoguļotu darbības izteiksmē un izmērāmos rādītājos;

               24.

               uzskata, ka fonds ir svarīgs informācijas avots visām ES iestādēm, politisku lēmumu pieņemšanai un sabiedrībai kopumā;

               25.

               pauž bažas, ka 2005. gadā netika izstrādāts visaptverošs dokuments, kurā būtu analizēti fonda pasākumu rezultātā radušies finanšu un darbības riski, kā arī par to, ka kredītrīkotāju ieviestā procedūra, kuras mērķis bija nodrošināt grāmatvedim sniegtās finanšu informācijas pareizību un pilnīgumu, tika izvērtēta vienīgi datu apstrādes aspektā;

               26.

               iedrošina fondu turpināt darbu komunikācijas metožu uzlabošanā, lai panāktu to, ka sabiedrību vairāk informē par fonda veikto pētījumu rezultātiem un ka tādā veidā tiek veicināta atklāta diskusija par šiem svarīgajiem jautājumiem, piemēram, uzņēmumu pārstrukturēšanas pasākumu ietekme un cēloņi.

      (1)  OV C 266, 31.10.2006., 37. lpp.

      (2)  OV C 312, 19.12.2006., 80. lpp.

      (3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).

      (4)  OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1111/2005 (OV L 184, 15.7.2005., 1. lpp.).

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (6)  OV L 340, 6.12.2006., 69. lpp.


title: 2009/543/EK: Komisijas Lēmums ( 2008. gada 13. augusts ) par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 4452) (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               14.7.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 181/27

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2008. gada 13. augusts)
   par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām
   (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 4452)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2009/543/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumiem ar tādām īpašībām, kuras var nodrošināt būtisku uzlabojumu saistībā ar galvenajiem vides aspektiem.

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts ražojumu grupām noteikt attiecīgus ekomarķējuma kritērijus.

               (3)

               Par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām jāpieņem jauns lēmums.

               (4)

               Ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jāpaliek spēkā četrus gadus.

               (5)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi izstrādāti, pamatojoties uz kritēriju projektu, ko sagatavojusi Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1980/2000 13. pantu.

               (6)

               Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Pie ražojumu grupas “krāsas un lakas āra apdares darbiem” saskaņā ar šā panta 2. punktu pieskaitāmas ēku fasāžu, āra mēbeļu, grīdu un žogu dekoratīvās apdares un aizsargpārklājumu krāsas un lakas, koksnes aizsargpārklājumi un līdzīgi neprofesionāliem un profesionāliem lietotājiem domāti produkti, kuri galvenokārt paredzēti izmantošanai āra darbiem un kurus pārdod šādiem nolūkiem.
   Ražojumu grupā, inter alia, ietilpst grīdas segumi un grīdas krāsas, tonēti produkti, kurus pēc neprofesionālu vai profesionālu lietotāju pasūtījuma tonējuši to izplatītāji, tonēšanas sistēmas, dekoratīvās apdares krāsas šķidrumu vai pastu veidā, kuras, ievērojot patērētāju vajadzības, ražotājs iepriekš sagatavojis, tonējis vai pagatavojis, arī krāsas kokam, koksnes un koka virsmu aizsargpārklājumiem, mūra un metāla virsmu pārklājumiem (izņemot pretkorozijas apdares krāsas un gruntskrāsas), kā arī šo produktu sistēmu gruntskrāsas (un pamatnes krāsas).
   2.   “Krāsa” ir pārklājuma materiāls ar pigmentu šķidruma, pastas vai pulvera veidā, kas uz substrāta veido necaurspīdīgu aizsargpārklājumu, dekoratīvu pārklājumu vai pārklājumu ar kādām konkrētām tehniskām īpašībām.
   “Laka” ir caurspīdīgs pārklājuma materiāls, kas uz substrāta veido caurspīdīgu aizsargpārklājumu, dekoratīvu pārklājumu vai pārklājumu ar kādām konkrētām tehniskām īpašībām.
   Pēc uzklāšanas krāsas un lakas izžūst, veidojot cietu, ar substrāta virsmu saistījušos aizsargpārklājumu.
   Dekoratīvās krāsas un lakas ir tādas krāsas un lakas, kuras izmanto ēku, to rotājumu un konstrukcijas elementu, kā arī āra mēbeļu, grīdas segumu un žogu dekoratīvajai apdarei un aizsargpārklājumiem. Tās klāj tieši uz vietas. Tās izmanto dekoratīvai apdarei, lai gan tām ir arī aizsardzības funkcija.
   Koksnes aizsargpārklājumi (lazūras) ir pārklājuma materiāli, kas veido caurspīdīgu vai daļēji caurspīdīgu pārklājumu, ko izmanto koka virsmu dekoratīvajai apdarei un koksnes aizsardzībai pret atmosfēras iedarbību, tādējādi atvieglojot to uzturēšanu.
   Mūra virsmu pārklājuma materiāli veido dekoratīvās apdares aizsargpārklājumus izmantošanai uz betona, (krāsojamām) ķieģeļu, bloku, apmetuma, kalcija silikāta vai šķiedrbetona virsmām. Tie paredzēti galvenokārt āra darbiem, bet tos var izmantot arī iekštelpās vai uz leju vērstu būvdetaļu virsmu un balkonu griestu apdarei.
   “Tonēšanas sistēmas” ir tonētu krāsu pagatavošanas metode, “bāzi” sajaucot ar krāsvielām.
   3.   Ražojumu grupā nav iekļauti šādi izstrādājumi:

               a)

               pretkorozijas pārklājumi;

               b)

               zemūdens daļu pretapauguma pārklājumi;

               c)

               koksnes aizsardzības līdzekļi;

               d)

               pārklājumi, kas tiek izmantoti īpašiem rūpnieciskiem vai profesionāliem mērķiem, tostarp īpaši izturīgi pārklājumi;

               e)

               produkti, kuri galvenokārt paredzēti izmantošanai iekštelpās un kurus pārdod šādiem nolūkiem.

         2. pants
   1.   Lai krāsām un lakām, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 un ievērojot šā panta 2. un 3. punkta noteikumus, piešķirtu Kopienas ekomarķējumu, tām jāietilpst 1. pantā noteiktajā ražojumu grupā “krāsas un lakas āra apdares darbiem” un tām jāatbilst šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem ekoloģiskajiem kritērijiem.
   2.   Īpašiem lietojumiem paredzētajiem ķīmiski cietējošiem divkomponentu speciālajiem pārklājumiem jāatbilst šādām prasībām:

               a)

               to abiem komponentiem katram atsevišķi jāatbilst pielikumā noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem (izņemot kritēriju par gaistošiem organiskajiem savienojumiem, GOS),

               b)

               tiem jābūt pievienotai informācijai par to, ka sastāvdaļas nedrīkst izmantot atsevišķi vai maisījumos ar citiem produktiem,

               c)

               produktam arī lietošanai sagatavotā veidā jāatbilst ekoloģiskajiem kritērijiem, tostarp par GOS noteiktajam kritērijam.

         3.   Pārklājumu materiāliem, kurus pārdod izmantošanai iekštelpās un arī āra apdares darbiem, jāatbilst gan šajā lēmumā āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām noteiktajiem kritērijiem, gan kritērijiem, kas iekštelpu krāsām un lakām noteikti Komisijas Lēmumā 2009/544/EK (2).
   3. pants
   Ražojumu grupai “krāsas un lakas āra apdares darbiem” noteiktie ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā četrus gadus no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.
   4. pants
   Administratīviem mērķiem ražojumu grupai “krāsas un lakas āra apdares darbiem” piešķir kodu “33”.
   5. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

      Briselē, 2008. gada 13. augustā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Olli REHN

      (1)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

      (2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 39. lpp.

      PIELIKUMS
      A.   PAMATPRINCIPI

         Kritēriju noteikšanas mērķi

      Šo kritēriju mērķis ir:

                  —

                  veicināt produktu efektīvu izmantošanu un līdz minimumam samazināt atkritumu rašanos,

                  —

                  samazināt videi radīto risku un citus riskus (piemēram, troposfēras ozona uzkrāšanos), samazinot šķīdinātāju emisijas,

                  —

                  samazināt toksisku vai citādu piesārņojošu vielu izplūdes ūdeņos. Kritēriji ir noteikti līmeņos, kas veicina to, ka tiek marķētas tādas krāsas un lakas āra apdares darbiem, kuru ietekme uz vidi ir neliela.

         Vērtēšanas un verifikācijas prasības

      Konkrētas novērtēšanas un verifikācijas prasības norādītas katram kritērijam atsevišķi.
      Gadījumos, kad pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, analīžu rezultāti, testēšanas pārskati vai citas liecības par kritēriju ievērošanu, tos var izdot pats pieteikuma iesniedzējs un/vai tā piegādātāji, un/vai attiecīgi piegādātāju piegādātāji u. c.
      Attiecīgos gadījumos var izmantot citas, konkrētajam kritērijam nenorādītas testēšanas metodes, ja tās kā līdzvērtīgas ir akceptējusi kompetentā iestāde, kas izskata pieteikumu.
      Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt papildus iesniegt apstiprinošus dokumentus un var veikt neatkarīgas pārbaudes.
      Kompetentajām iestādēm, izskatot pieteikumus un uzraugot atbilstību kritērijiem, ir ieteicams ņemt vērā atzītu vides vadības sistēmu, piemēram, EMAS vai EN ISO 14001 īstenošanu (piezīme: šādas vadības sistēmas ieviest nav obligāti).
      Ja kritērijos minētas sastāvdaļas, ar tām saprot vielas un preparātus. Attiecīgās vielu un preparātu definīcijas noteiktas REACH regulā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (1)).
      Kompetentajai iestādei pieteikuma iesniedzējs par visām izmantojamajām vielām sniedz precīzas ziņas par attiecīgo produktu sastāvu. Ja kritērijā nav norādīta zemāka koncentrācija, jāsniedz ziņas par visām vielām un piemaisījumiem, kuru masas koncentrācija ir lielāka par 0,01 %.
      B.   EOLOĢISKIE KRITĒRIJI

      Visi kritēriji attiecas uz krāsām un lakām iepakojumā, izņemot 3. kritēriju par GOS pieļaujamajām koncentrācijām. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/42/EK (2) maksimāli pieļaujamās GOS koncentrācijas attiecas uz lietošanai gatavu produktu, un tāpēc maksimālais GOS saturs jāaprēķina, ņemot vērā iespējamās piedevas, piemēram, krāsvielas vai atšķaidītājus. Šiem aprēķiniem vajadzīgi izejvielu piegādātāju dati par cietvielu un GOS saturu produktā, kā arī tā blīvumu.
      1. un 2. kritērijs attiecas tikai uz baltām krāsām un krāsām gaišos toņos (tostarp apdares krāsām, gruntskrāsām, pamatnes krāsām un/vai starpproduktiem).
      Tonēšanas sistēmām 1. un 2. kritērijs attiecas tikai uz balto krāsu (kuras bāze satur galvenokārt TiO2). Gadījumos, kad baltas krāsas bāzei nav iespējams panākt prasības ievērošanu par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2 saskaņā ar 7. kritērija a) punktu, atbilstība šim kritērijam jāpanāk ar tonēšanu līdz standartkrāsai RAL 9010.
      1. un 2. kritērijs neattiecas uz caurspīdīgiem pārklājumiem.
      1.   Baltie pigmenti

         Baltā pigmenta saturs (baltie neorganiskie pigmenti ar refrakcijas koeficientu, lielāku par 1,8). Krāsu baltā pigmenta saturam jābūt mazākam par vai vienādam ar 38 g/m2 izžuvušā pārklājumā ar 98 % necaurredzamību. Šī prasība neattiecas uz lakām un koksnes aizsargpārklājumu materiāliem.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka balto pigmentu neizmanto, vai informāciju par baltā pigmenta saturu krāsā un tās segtspēju, pievienojot precīzus aprēķinus, kuri liecina par šā kritērija ievērošanu.
      2.   Titāna dioksīds

         Titāna dioksīds. Titāna dioksīda pigmenta ražošanas atkritumu emisijas un izplūdes nedrīkst pārsniegt šādas vērtības (saskaņā ar Atsauces dokumentu par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem lieltonnāžas neorganisko vielu ražošanai (2007. g. augusts)):

                  —

                  SOx emisijas (izsakot SO2) – 266 mg/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība),

                  —

                  sulfātu atkritumi – 19 g/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība),

                  —

                  hlorīdu atkritumi – 3,9, 6,8 un 12,5 g/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība) attiecīgi dabīgajam rutilam, sintētiskajam rutilam un rutila rūdām.

         Novērtēšana un verifikācija: Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka titāna dioksīdu neizmanto, vai dokumentāciju, kurā šiem parametriem norādīti attiecīgie atkritumu emisiju un izplūžu līmeņi, titāna dioksīda saturs produktā un tā segtspēja, pievienojot precīzus aprēķinus, kuri liecina par šā kritērija ievērošanu.
      3.   Gaistoši organiskie savienojumi (GOS)

         GOS saturs nedrīkst būt augstāks par:

                  Produkta klasifikācija (Direktīva 2004/42/EK)

                  GOS satura robežvērtības
                  (g/l, tostarp ūdenī)

                  Pārklājumi ārsienām no minerāla substrāta

                  40

                  Ēku ārējo rotājumu un apšuvuma krāsas kokam un metālam, ieskaitot pamatnes krāsas

                  90

                  Ārējo rotājumu lakas un koksnes aizsardzības līdzekļi, ieskaitot necaurspīdīgus aizsargpārklājumu materiālus

                  90

                  Plānu pārklājuma plēvīti veidojoši koksnes aizsardzības līdzekļi āra darbiem

                  75

                  Gruntskrāsas (āra darbiem)

                  15

                  Saistošās gruntskrāsas (āra darbiem)

                  15

                  Vienkomponenta speciālie pārklājumi

                  100

                  Divkomponentu ķīmiski cietējoši speciālie pārklājumi tādiem lietojumiem kā grīdas

                  100

            Šajā kontekstā saskaņā ar Direktīvu 2004/42/EK gaistoši organiskie savienojumi (GOS) ir visas vielas, kuru vārīšanās sākuma temperatūra standartapstākļos pie 101,3 kPa spiediena ir mazāka par vai vienāda ar 250 °C. Nosakot GOS satura robežvērtības, izmantotas direktīvā minētās krāsu un laku apakškategorijas. Šeit norādīti tikai āra darbiem izmantojamo pārklājumu materiālu veidi.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. Pieteikuma iesniedzējs visiem produktiem norāda GOS saturu.
      4.   Gaistoši aromātiskie ogļūdeņraži (GAO)

      Produktiem nedrīkst tieši pievienot gaistošus aromātiskos ogļūdeņražus pirms tonēšanas vai to tonēšanas laikā (ja to veic), tomēr var pievienot GAO saturošas sastāvdaļas tādā daudzumā, lai GAO masas daļa gatavajā produktā nepārsniegtu 0,1 %.
      Šajā kontekstā saskaņā ar Direktīvu 2004/42/EK gaistoši aromātiskie ogļūdeņraži (GAO) ir organiskie savienojumi, kuru vārīšanās sākuma temperatūra standartapstākļos pie 101,3 kPa spiediena ir mazāka par vai vienāda ar 250 °C un kuru molekulu struktūrā ietilpst vismaz viens aromātiskais cikls.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kurā paziņots, ka GAO nav pievienots citādi kā tos saturošu pusfabrikātu sastāvdaļu veidā, un attiecīgos gadījumos arī sastāvdaļu piegādātāju deklarācijas, kurās apstiprināts šo sastāvdaļu GAO saturs.
      5.   Smagie metāli

      Par produktu vai tonēšanas krāsvielu (attiecīgos gadījumos) sastāvdaļu nedrīkst izmantot šādus smagos metālus vai to savienojumus (kā individuālas vielas vai kāda lietotā preparāta sastāvdaļas): kadmiju, svinu, hromu(VI), dzīvsudrabu, arsēnu, bāriju (izņemot bārija sulfātu), selēnu, antimonu.
      Kā sastāvdaļu nedrīkst pievienot arī kobaltu, izņemot kobalta sāļus, kurus izmanto par sikatīviem alkīdkrāsu sastāvā. Tos var lietot koncentrācijās, kas gatavajā produktā nav augstākas par 0,05 % (masas), izsakot metāliska kobalta veidā. Šī prasība neattiecas arī uz pigmentu sastāvā esošo kobaltu.
      Pieļaujams, ka sastāvdaļas šos metālus satur zīmju veidā līdz 0,01 % (masas) kā piemaisījumus no izejvielām.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam un (vajadzības gadījumā) arī sastāvdaļu piegādātāju deklarācijas.
      6.   Bīstamas vielas

                  a)

                     Produkts. Produkts nevar būt klasificēts kā ļoti toksisks, toksisks, videi bīstams, reprodukcijai toksisks, kaitīgs, kodīgs, mutagēns vai kairinošs (tikai gadījumos, kad tas saistīts ar sastāvdaļām, kuras marķētas ar R43) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (3) pirms tonēšanas vai pēc tās (ja vajadzīgs).

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām.

                  b)

                     Sastāvdaļas (ļoti toksiskas, toksiskas, kancerogēnas, mutagēnas, reprodukcijai toksiskas). Nevar būt izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuru lietošanai pieteikuma iesniegšanas laikā piešķirtas vai var tikt piešķirtas šādas riska frāzes (vai to kombinācijas):

                              —

                              R23 (toksisks ieelpojot),

                              —

                              R24 (toksisks, nonākot saskarē ar ādu),

                              —

                              R25 (toksisks norijot),

                              —

                              R26 (ļoti toksisks ieelpojot),

                              —

                              R27 (ļoti toksisks, nonākot saskarē ar ādu),

                              —

                              R28 (ļoti toksisks norijot),

                              —

                              R33 (kaitīgas kumulatīvas ietekmes draudi),

                              —

                              R39 (būtiski neatgriezeniskas iedarbības draudi),

                              —

                              R40 (kancerogenitāte daļēji pierādīta),

                              —

                              R42 (ieelpojot var izraisīt paaugstinātu jutīgumu),

                              —

                              R45 (kancerogēna viela),

                              —

                              R46 (var radīt mantojamus ģenētiskus defektus),

                              —

                              R48 (iespējams nopietns kaitējums veselībai pēc ilgstošas saskares),

                              —

                              R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus),

                              —

                              R60 (var kaitēt reproduktīvajām spējām),

                              —

                              R61 (var kaitēt augļa attīstībai),

                              —

                              R62 (iespējams kaitējuma risks reproduktīvajām spējām),

                              —

                              R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

                              —

                              R68 (iespējams neatgriezeniskas iedarbības risks),

                        saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (4) un tās turpmākiem grozījumiem vai saskaņā ar Direktīvu 1999/45/EK un tās turpmākiem grozījumiem. Tomēr par konservantiem ierobežotā daudzumā līdz 0,1 % no kopējās masas krāsas sastāvā var būt izmantotas aktīvās sastāvdaļas, kurām piešķirts riska apzīmējums R23, R24, R25, R26, R27, R28, R39, R40 vai R48 (vai to kombinācijas).
                  Otra alternatīva ir izmantot klasifikācijas globāli harmonizēto sistēmu (GHS) (5). Tādā gadījumā nevar būt izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuru klasifikācija (vai tās kombinācijas) ir šādas:

                              —

                              akūta toksicitāte (orāli) – I, II, III kat.,

                              —

                              akūta toksicitāte (caur ādu) – I, II, III kat.,

                              —

                              akūta toksicitāte (ieelpojot) – I, II, III kat.,

                              —

                              elpceļu sensibilizācija – I kat.,

                              —

                              mutagēnas vielas – I, II kat.,

                              —

                              kancerogēnas vielas – I, II kat.,

                              —

                              reprodukcijai toksiskas vielas – I, II kat.,

                              —

                              sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (vienreizēja iedarbība) – I, II kat.,

                              —

                              sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (atkārtota iedarbība) – I, II kat.,

                        kas noteikta ar Ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas globāli harmonizētās sistēmas ST/SG/AC.10/30 (6) un pārskatīta ST/SG/AC.10/34/Add.3. Tomēr par konservantiem ierobežotā daudzumā līdz 0,1 % no kopējās masas krāsas sastāvā var būt izmantotas aktīvās sastāvdaļas, kurām piešķirtas

                              —

                              akūta toksicitāte (orāli, caur ādu, ieelpojot) – I, II, III kat. (tikai orāli un caur ādu),

                              —

                              sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (vienreizēja un/vai atkārtota iedarbība) – I, II kat. (vai to kombinācijas),

                              —

                              kancerogenitāte – II kat.

                        Alkīdkrāsu sastāvā līdz 0,3 % no kopējās masas var būt izmantots metiletilketoksīms.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām.

                  c)

                     Sastāvdaļas (kas bīstamas videi). Nav izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), vairāk par 2 % no kopējās masas, kuru lietošanai pieteikuma iesniegšanas laikā piešķirtas vai var tikt piešķirtas šādas riska frāzes (vai to kombinācijas):

                              —

                              N R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem),

                              —

                              N R50/53 (ļoti toksisks ūdens organismiem, var radīt ilgtermiņa nevēlamu ietekmi ūdens vidē),

                              —

                              N R51/53 (ļoti toksisks ūdens organismiem, var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

                              —

                              N R52/53 (bīstams ūdens organismiem, var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

                              —

                              R51 (toksisks ūdens organismiem),

                              —

                              R52 (kaitīgs ūdens organismiem),

                              —

                              R53 (var izraisīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

                        saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK vai Direktīvu 1999/45/EK.
                  Otra alternatīva ir klasifikācijai izmantot globāli harmonizēto sistēmu (GHS) (7). Tādā gadījumā vairāk par 2 % no kopējās masas nevar būt izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuru lietošanai piešķirtas šādas klasifikācijas kategorijas.
                  Toksicitāte ūdens videi (un šo kategoriju kombinācijas):

                              —

                              akūta – I, II, III kat.,

                              —

                              hroniska – I, II, III, IV kat.,

                        kas noteikta Ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas globāli harmonizētās sistēmas ST/SG/AC.10/30 un pārskatīta ST/SG/AC.10/34/Add.3.
                  Jebkurā gadījumā visu to sastāvdaļu kopējais saturs, kuru lietošanai piešķirtas riska frāzes (vai to kombinācijas) vai GHS klasifikācijas kategorijas, nevar būt augstāks par 4 % masas.
                  Šī prasība neattiecas uz amonjaku, alkilamoniju.
                  Šī prasība neskar iepriekš 6. kritērija a) punktā noteiktās prasības ievērošanu.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un par katru sastāvdaļu produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām.

                  d)

                     Alkilfenoletoksilāti (AFEO). Produkta sastāvā nevar būt izmantoti APEO pirms tonēšanas (ja vajadzīgs) vai tās laikā.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

                  e)

                     Izotiazolinona savienojumi. Pirms tonēšanas (ja vajadzīgs) vai tās laikā izotiazolinona savienojumu saturs nevar būt augstāks par 0,05 % produkta masas. Koka virsmu pārklājumiem paredzētajos produktos izotiazolinona savienojumu saturs nevar būt lielāks par 0,2 % to masas. Savukārt 5-hlor-2-metil-2H-izotiazol-3-ona (EK Nr. 247-500-7) un 2-metil-2H-izotiazol-3-ona (EK Nr. 220-239-6) maisījuma (3:1) saturs nevar būt lielāks par 0,0015 % produkta masas.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, norādot attiecīgos daudzumus (ja šīs vielas ir izmantotas).

                  f)

                  Produkta sastāvā nevar būt perfluoralkilsulfonātu (PFAS), perfluorkarbonskābju (PFKS), tostarp arī perfluoroktānskābe (PFOS) un tām līdzīgas vielas, kuras ESAO iekļāvusi to vielu sākotnējos sarakstos, kas var noārdīties līdz perfluorkarbonskābēm (PFKS) – Preliminary lists of PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, related compounds and chemicals that may degrade to PFCA (as revised in 2007). ESAO saraksts pievienots šā kritēriju dokumenta pielikumā.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

                  g)

                     Formaldehīds. Nevar būt izmantotas brīva formaldehīda piedevas. Piedevas, kas izdala formaldehīdu, var būt pievienotas produktā tādā daudzumā, lai nodrošinātu, ka kopējais brīva formaldehīda kopējais saturs pēc tonēšanas (ja vajadzīgs), nepārsniedz 0,001 % tā masas.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. Pieteikuma iesniedzējam papildus jāiesniedz piegādātāju iesniegtie izejvielu sastāva analīžu rezultāti, kas iegūti, izmantojot VdL-RL 03 testēšanas metodi (VdL Guide-line03) “Formaldehīda koncentrācijas noteikšana gatavajā produkcijā pēc acetilacetona metodes”, kā arī aprēķinus, izmantojot gatavā produkta analīžu datus, kuri liecina, ka formaldehīdu izdalošo vielu radītā formaldehīda iespējamā maksimālā koncentrācija nepārsniedz 0,001 % tā masas. Otra iespēja, kā noteikt formaldehīdu izdalošo vielu radītā formaldehīda koncentrāciju gatavajā produktā, ir augstas izšķirtspējas šķidrumu hromatogrāfija (HPLC) pēc valsts standarta metodes vai pēc metodes, kas validēta saskaņā ar standartu ISO/IEC 17025.

                  h)

                     Halogēnus saturoši organiskie šķīdinātāji. Neskarot 6. kritērija a), b) un c) punktā noteikto, produkta sastāvā pirms tonēšanas vai tās laikā (ja vajadzīgs) var būt izmantoti tikai tādi halogēnus saturoši savienojumi ar novērtētu lietošanas risku, kas saskaņā ar Direktīvām 67/548/EEK un 1999/45/EK netiek klasificēti ar šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām): R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 un R59.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

                  i)

                     Ftalāti. Neskarot 6. kritērija a), b) un c) punktā noteikto, produkta sastāvā pirms tonēšanas vai tās laikā (ja vajadzīgs) var būt izmantoti tikai tādi ftalāti ar novērtētu lietošanas risku, kas saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK un tās grozījumiem netiek klasificēti ar šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām): R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53. Bez tam produkta sastāvā nevar būt izmantots di-n-oktilftalāts (DNOF), diizononilftalāts (DINF), diizodecilftalāts (DIDF).

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

            7.   Lietošanas īpašības

                  a)

                     Segtspēja. Balto krāsu un gaišu toņu krāsu (arī apdares krāsu, gruntskrāsu, pamatnes krāsu un/vai starpproduktu) necaurredzamībai jābūt vismaz 98 % ar viena litra segtspēju vismaz 6 m2

                  Tonēšanas sistēmām šis kritērijs attiecas tikai uz balto krāsu (kuras bāze satur galvenokārt TiO2). Gadījumos, kad baltas krāsas bāzei nav iespējams panākt prasības ievērošanu par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2, atbilstība šim kritērijam jāpanāk ar šīs baltās bāzes krāsas tonēšanu līdz standartkrāsai RAL 9010. Uz visām pārējām bāzes krāsām, ko izmanto tonētu produktu iegūšanai, šis kritērijs neattiecas, jo to TiO2 saturs parasti ir zemāks, un tāpēc tām nevar panākt atbilstību prasībai par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2. Par krāsām, kuras ir tonēšanas sistēmas daļa, pieteikuma iesniedzējam uz produkta iepakojuma un/vai tirdzniecības vietās jānorāda lietotājam, kurš tonis vai gruntskrāsa/pamatnes krāsa (ja iespējams, ar Eiropas ekomarķējumu) jāizmanto pamatnei pirms tumšāka toņa lietošanas.
                  Izolējošām/hermetizējošām, penetrējošām/saistošām gruntskrāsām un speciālām adhezīvām gruntskrāsām alumīnija un galvanisko pārklājumu virsmu gruntēšanai jābūt ar necaurredzamību vismaz 98 % pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2.
                  Elastomēru krāsām jābūt ar necaurredzamību vismaz 98 % pie to viena litra segtspējas vismaz 4 m2.
                  Šī prasība neattiecas uz lakām, koksnes aizsargpārklājumu materiāliem, grīdas segumiem, grīdas krāsām, pamatnes krāsām, citām adhēzijas gruntskrāsām un pārējiem caurspīdīgu pārklājumu materiāliem.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot ISO 6504/1 metodi (Krāsas un lakas. Segtspējas noteikšana. 1. daļa: Kubelkas-Munka metode baltajai un gaišo toņu krāsām) vai ISO 6504/3 metodi (3. daļa: kontrastainuma koeficienta noteikšana gaišo toņu krāsām pie norādītā krāsas patēriņa), vai (krāsām, kas ir īpaši paredzētas trīsdimensiju dekoratīva efekta radīšanai un no kurām parasti veido ļoti biezu pārklājumu) NF T 30 073 metodi (vai tai ekvivalentu metodi). Par bāzēm, kuras izmanto tonētu produktu iegūšanai un kuras pēc iepriekšminētajām prasībām nav novērtētas, pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz liecības, ka lietotājam ir doti norādījumi par to, ka pirms produkta lietošanas jāizmanto gruntskrāsa un/vai pelēkas (vai citas atbilstošas krāsas) pamatnes krāsa.

                  b)

                     Ūdensizturība. Lakām, grīdas segumu un grīdas krāsu ūdensizturībai, ko nosaka pēc standarta ISO 2812-3 metodes, jābūt tādai, lai pēc 24 stundu ilgas ūdens iedarbības un 16 stundu žūšanas nenotiek krāsas atstarošanas spīduma vai toņa izmaiņas.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par testēšanas rezultātiem, izmantojot standarta ISO 2812/3 metodi (Krāsas un lakas. Izturības pret šķidrumu iedarbību noteikšana. 3. daļa: Metode ar piesūcināta materiāla uzlikšanu).

                  c)

                     Adhēzija. Mūra virsmām paredzētajām krāsām (izņemot caurspīdīgas gruntskrāsas) jāiztur atraušanas tests adhēzijas noteikšanai pēc standarta EN 24624 (ISO 4624) metodes, bet grīdas segumu, grīdas krāsu un pamatnes krāsu betona, koka un metāla pārklājumu adhēzijai, kas noteikta pēc režģveida šķēluma metodes saskaņā ar standartu EN 2409, jābūt vismaz 2. Veicot noteikšanu pēc standarta EN 24624, ja substrāta kohēzijas spēks ir mazāks par krāsas adhēzijas spēku, uzskata, ka tests ir izturēts, pārējos gadījumos izmērītajai krāsas adhēzijas spēka vērtībai jābūt lielākai par 1,5 MPa.
                  Pieteikuma iesniedzējam jānovērtē gruntskrāsa un/vai apdares krāsa katra atsevišķi vai kopā kā sistēmas daļa (sistēmā testēšanai jāiekļauj, ja tas ir iespējams, produkti, kuriem ir Eiropas ekomarķējums. (Izņēmums ir metāla virsmām paredzētās sistēmas.) Apdares krāsas atsevišķa testēšana adhēzijas ziņā uzskatāma sliktāko variantu.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti attiecīgi pēc standartā EN ISO 2409 vai EN 24624 (ISO 4624) noteiktās metodes.

                  d)

                     Dilumizturība. Grīdas segumu un grīdas krāsu dilumizturība ir ne lielāka par 70 mg masas zudumu pēc 1 000 testēšanas cikliem ar 1 000 g slodzi un CS10 disku saskaņā ar standartu EN ISO 7784-2:2006.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas liecina par šā kritērija ievērošanu, izmantojot standartā EN ISO 7784-2:2006 noteikto metodi.

                  e)

                     Izturība pret laika apstākļu iedarbību. Jānosaka mūra, koka un metāla virsmu apdares krāsu un laku pārklājumu izturība pret laika apstākļu iedarbību, izmantojot mākslīgā klimata kameras ar UV luminiscences lampām un ūdens kondensāciju vai strūklu saskaņā ar ISO 11507:2007. Krāsas mūra virsmām jānovērtē pēc pārklājuma 1 000 h mākslīgas novecināšanas testēšanas apstākļos, bet koka un metāla virsmu apdares krāsas (un lakas) – pēc 500 h mākslīgas novecināšanas testēšanas apstākļos. Testēšanas apstākļi: UVA 4 h/60 °C + mitrums 4 h/50 °C.
                  Otra iespēja ir koka apdares krāsu un laku pārklājumu izturību pret laika apstākļu iedarbību testēt pēc 500 h mākslīgas novecināšanas klimata kamerā ar QUV paātrinātāju, tos pakļaujot cikliskai UV(A) starojuma un ūdens iedarbībai saskaņā ar EN 927-6.
                  Iedarbībai pakļauto paraugu krāsas izmaiņas nedrīkst būt lielākas par ΔΕ * = 4, bet spīduma samazināšanās lakām nedrīkst pārsniegt 30 % no tā sākotnējās vērtības. Spīdums jānosaka pēc standarta ISO 2813. Kritēriju par krāsas maiņu neizmanto caurspīdīgām lakām un bāzēm.
                  Mūra, koka un metāla virsmu apdares krāsu pārklājumu plēvītes bojātība jātestē saskaņā ar standartu EN ISO 4628-6:2007 pēc paraugu ekspozīcijas klimata kamerā. Pārklājumiem šajā testā jāiegūst novērtējums vismaz 1,5 vai labāks (0,5 vai 1,0). Standartā iekļauti attēli salīdzināšanai.
                  Mūra, koka un metāla virsmu apdares krāsām pēc paraugu ekspozīcijas klimata kamerā jānosaka arī šādi parametri:

                              —

                              atlobītība pēc ISO 4628-5:2003, defektu blīvums 2, defektu lielums 2 vai mazāk,

                              —

                              plaisainums pēc ISO 4628-4:2003, defektu daudzums 2 vai mazāk, defektu lielums 3 vai mazāk,

                              —

                              pūšļainība pēc ISO 4628-2:2003, defektu blīvums 3 vai mazāk, defektu lielums 3 vai mazāk.

                        Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par testēšanas rezultātiem, norādītos parametrus nosakot pēc standarta ISO 11507:2007 vai EN 927-6 metodes, vai arī tām abām. Attiecīgos gadījumos pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī testēšanas pārskatus par noteikšanas rezultātiem saskaņā ar EN ISO 4628-2, 4, 5, 6. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī deklarāciju par to, ka pārklājuma krāsas izmaiņas (ja tās konstatē) ir šajā dokumentā norādīto vērtību robežās.

                  f)

                     Ūdens tvaiku caurlaidība. Ja tiek apgalvots, ka āra darbiem paredzētās mūra un betona virsmu krāsas elpo, attiecīgā krāsa jāklasificē II klasē (vidēja ūdens tvaiku caurlaidība) vai augstāk saskaņā ar testēšanas rezultātiem pēc standartā EN ISO 7783-2 noteiktās metodes. Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa; šī prasība neattiecas uz caurspīdīgām gruntskrāsām.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā EN ISO 7783-2 noteiktās testēšanas metodes.

                  g)

                     Ūdens caurlaidība. Ja tiek apgalvots, ka āra darbiem paredzētā mūra un betona virsmu krāsa nelaiž cauri ūdeni vai ir elastomērs, tā jāklasificē III klasē (zema šķidrumu caurlaidība) saskaņā ar testēšanas rezultātiem pēc standartā DIN EN 1062-3:1999 noteiktās metodes. Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa. Visas pārējās krāsas mūra virsmām jāklasificē II klasē (vidēja šķidrumu caurlaidība) vai augstāk saskaņā ar testēšanas rezultātiem pēc standartā DIN EN 1062-3:1999 noteiktās metodes.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā DIN EN 1062-3:1999 noteiktās testēšanas metodes.

                  h)

                     Sēnīšizturība. Ja tiek apgalvots, ka āra darbiem paredzētās mūra virsmu apdares krāsas ir noturīgas pret sēnīšu iedarbību, pārklājuma kvalitātei, ko nosaka pēc standarta BS 3900:G6, jābūt 2 un augstākai (sēnīšu izplatība mazāka par 10 %). Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā BS 3900:G6 noteiktās testēšanas metodes.

                  i)

                     Plaisāšana. Ja tiek apgalvots, ka mūra (vai betona) virsmu krāsa ir elastomērs, attiecīgā krāsa jāklasificē A1 klasē pie 23 °C saskaņā ar testēšanas rezultātiem pēc standartā DIN EN 1062-7:2004 noteiktās metodes. Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā DIN EN 1062-7:2004 noteiktās testēšanas metodes.

                  j)

                     Izturība pret sārmiem. Mūra virsmu krāsas un gruntskrāsas ir izturīgas pret sārmu iedarbību, ja pārklājums 24 h iztur 10 % NaOH šķīduma iedarbību pēc standartā ISO 2812-4:2007 noteiktās metodes. Novērtē pēc 24 h žāvēšanas.

                     Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā ISO EN 2812-4:2007 noteiktās testēšanas metodes.

            8.   Patērētāju informēšana

      Uz iepakojuma jābūt norādītai vai tam pievienotai šādai informācijai:

                  —

                  lietošana, substrāts un lietošanas nosacījumi, kuriem attiecīgais produkts ir paredzēts. Pie tiem pieder arī norādījumi par sagatavošanas u. c. tādiem darbiem kā pareiza substrāta virsmas sagatavošana, ieteikumi par izmantošanu āra darbiem (attiecīgos gadījumos) vai par ieteicamo temperatūru,

                  —

                  ieteikumi par izmantojamajiem tīrīšanas līdzekļiem un par atkritumu pareizu apsaimniekošanu (ūdens piesārņojuma ierobežošanai). Šiem ieteikumiem ir jābūt konkrētajam produktam un lietojumam atbilstošiem, un šim nolūkam var izmantot arī attiecīgas piktogrammas,

                  —

                  ieteikumi par produkta glabāšanas apstākļiem pēc iepakojuma atvēršanas (lai samazinātu cieto atkritumu rašanos), ja vajadzīgs, norādot arī attiecīgus drošības pasākumus,

                  —

                  par pārklājumiem tumšākos toņos, uz kuriem neattiecas 7. kritērija a) punkts, norādījumi par gruntskrāsas vai bāzes krāsas pareizu izvēli un lietošanu (ja iespējams, ar Eiropas ekomarķējumu),

                  —

                  paziņojums, ka ar neizlietoto krāsu jārīkojas tā, lai nepiesārņotu vidi, un tāpēc to nevar izmest sadzīves atkritumos vai izliet. No vietējām iestādēm jābūt saņemtiem norādījumiem par šādu atkritumu savākšanu un apsaimniekošanu,

                  —

                  ieteikumi par krāsotāja individuālās aizsardzības pasākumiem. Uz iepakojuma jābūt vai iepakojumam jāpievieno šāds (vai līdzīgs) uzraksts:
                  “Sīkāk par to, kāpēc tieši šim ražojumam piešķirta “ekopuķīte”, varat uzzināt tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel.”

         Novērtēšana un verifikācija. Kopā ar pieteikumu jāiesniedz produkta iepakojuma paraugs un attiecīga deklarācija par atbilstību šiem kritērijiem.
      9.   Ekomarķējumā norādāmā informācija

      Ekomarķējuma 2. ailē jābūt šādam tekstam:

                  —

                  ļoti piemērots izmantošanai āra darbiem,

                  —

                  bīstamas vielas satur ierobežotā daudzumā,

                  —

                  zems šķīdinātāju saturs.

         Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz ražojuma iepakojuma paraugu, uz kura ir attiecīgais marķējums, kā arī deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

         (1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

         (2)  OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.

         (3)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

         (4)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

         (5)  Eiropas Komisija 2007. gada 27. jūnijā pieņēmusi priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (COM(2007) 355, galīgā redakcija). Sīkāk par esošās sistēmas un klasifikācijas GHS sistēmas pārklāšanos sk. pieņemtā priekšlikuma VII pielikumu III sējumā: http://ec.europa.eu/enterprise/reach/docs/ghs/ghs_prop_vol_iii_en.pdf

         (6)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Bīstamo kravu transporta un ķīmisko vielu klasifikācijas un marķējuma globāli harmonizētās sistēmas ekspertu komiteja: http://www.unece.org/trans/main/dgdb/dgcomm/ac10rep.html

         (7)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.