title: Komisijas Lēmums (ES) 2017/1149 (2016. gada 27. septembris) par valsts atbalstu SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), ko Rumānija sniegusi Rumānijas reģionālajām lidostām (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6031) (Dokuments attiecas uz EEZ. )

text:
               29.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 166/36

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2017/1149
   (2016. gada 27. septembris)
   par valsts atbalstu SA.30931 (11/C) (ex N 185/10), ko Rumānija sniegusi Rumānijas reģionālajām lidostām

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 6031)

   (Autentisks ir tikai teksts rumāņu valodā)
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   pēc uzaicinājuma ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (1) un ņemot vērā šīs piezīmes,
   tā kā:
   1.   PROCEDŪRA

               (1)

               Rumānija 2010. gada 17. maijā saskaņā ar Līguma 108. panta 3. punktu elektroniski paziņoja Komisijai par atbalsta shēmu, ar ko sniedz valsts atbalstu mazām (2) reģionālām lidostām. Šis paziņojums reģistrēts ar lietas numuru N 185/2010.

               (2)

               Komisija 2010. gada 23. jūnijā, 2010. gada 7. oktobrī, 2010. gada 3. decembrī un 2011. gada 17. martā pieprasīja papildu informāciju par paziņoto pasākumu. Rumānijas iestādes sniedza pieprasīto informāciju 2010. gada 22. jūlijā, 2010. gada 27. oktobrī, 2011. gada 20. janvārī un 2011. gada 5. aprīlī.

               (3)

               Rumānijas iestādes 2010. gada 15. septembrī informēja Komisiju par atsevišķiem grozījumiem paziņotajā shēmā, jo īpaši attiecībā uz atbalsta saņēmēju skaitu.

               (4)

               Komisija 2011. gada 24. maija vēstulē informēja Rumāniju, ka tā ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz paziņoto atbalstu un citiem lidostu atbalstīšanas pasākumiem, kuri netika iekļauti paziņojumā, bet kuriem Rumānija pievērsa Komisijas uzmanību sākotnējā izvērtējuma laikā (turpmāk “procedūras sākšanas lēmums”) (3). Proti, sākotnējā izvērtējuma posmā Rumānijas iestādes informēja Komisiju, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam reģionālajām lidostām ir piešķirts valsts finansējums darbības zaudējumu segšanai.

               (5)

               Komisija 2011. gada 23. jūnijā pieņēma šā procedūras sākšanas lēmuma laboto versiju.

               (6)

               Procedūras sākšanas lēmumu publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                   (4). Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes.

               (7)

               Rumānija 2011. gada 27. jūnija, 2011. gada 5. jūlija un 2011. gada 19. augusta vēstulē iesniedza savas piezīmes par procedūras sākšanas lēmumu.

               (8)

               Komisija saņēma piezīmes no trim ieinteresētajām personām, proti, gaisa pārvadātāja Carpatair, Klužas-Napokas lidostas un Rumānijas Lidostu asociācijas (turpmāk “RLA”).

               (9)

               Komisija 2011. gada 16. septembra vēstulē pārsūtīja Rumānijai ieinteresēto personu piezīmes.

               (10)

               Rumānija 2011. gada 25. jūlija vēstulē atsauca savu paziņojumu par plānoto finansēšanas shēmu attiecībā uz ieguldījumiem Rumānijas mazo reģionālo lidostu infrastruktūrā. Rumānija apņēmās finansēt šādas lidostas saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2005/842/EK (5) (turpmāk “2005. gada VTNP lēmums”) par EK līguma 86. panta 2. punkta (tagad LESD 106. panta 2. punkts) piemērošanu. Tādēļ 2011. gada 31. oktobrī Komisija izbeidza izmeklēšanu saistībā ar šo pasākumu. Oficiālā izmeklēšanas procedūra netika izbeigta attiecībā uz valsts finansējumu, kas piešķirts Rumānijas reģionālajām lidostām laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam.

               (11)

                  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 4. aprīlī tika publicētas Komisijas Pamatnostādnes par valsts atbalstu lidostām un aviokompānijām (turpmāk “2014. gada Aviācijas pamatnostādnes”) (6). Tās aizstāja 2005. gada Vadlīnijas par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (turpmāk “2005. gada Aviācijas vadlīnijas”).

               (12)

                  Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2014. gada 15. aprīlī tika publicēts paziņojums, kurā dalībvalstis un ieinteresētās personas tika aicinātas viena mēneša laikā no publicēšanas brīža iesniegt piezīmes par 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu piemērošanu šajā lietā. Saistībā ar minēto aicinājumu Komisija nesaņēma nevienu atbildi.

         2.   PASĀKUMA/ATBALSTA SĪKS APRAKSTS

   2.1.   APSTRĪDĒTIE PASĀKUMI

               (13)

               Kā jau minēts iepriekš, saistībā ar paziņojumu par ieguldījumiem mazo reģionālo lidostu infrastruktūrā Rumānija informēja Komisiju, ka Rumānijā lielākā daļa reģionālo lidostu nav rentablas un ka to darbības zaudējumi katru gadu tiek segti, izmantojot valsts finansējumu.

               (14)

               1. tabulā norādīts Rumānijas iesniegts saraksts ar valsts finansējumu, kas darīts pieejams D kategorijas lidostām (7) laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam.

                  1. tabula

                  Valsts finansējums, kas piešķirts 13 reģionālām lidostām (tūkstoši RON)

                           Lidosta

                           2007

                           2008

                           2009

                           Kopā

                           Arada

                           2 900

                           3 400

                           4 041

                              10 341

                           Bakeu

                           3 730,99

                           1 765,52

                           394,14

                              5 890,65

                           Baja Mare

                           2 620

                           6 977

                           6 135

                              15 732

                           Kluža-Napoka

                           34 927

                           43 500

                           44 500

                              122 927

                           Krajova

                           6 505,33

                           8 377,08

                           25 099

                              39 981,38

                           Jasi

                           19 843,12

                           12 314,89

                           7 812,15

                              39 970,16

                           Oradja

                           3 160

                           6 021

                           5 450

                              14 631

                           Satu Mare

                           3 890

                           3 460

                           2 676

                              10 026

                           Sibiu

                           13 889

                           66 818

                           13 545

                              94 252

                           Sučava

                           5 812,43

                           5 464,52

                           4 614,07

                              15 918,02

                           Tirgumureša

                           4 083,30

                           18 175,60

                           15 573,65

                              37 832,55

                           Tulča

                           11 651

                           16 921

                           2 069

                              30 641

                           Konstanca

                           25 054,85

                           17 042,27

                           10 161,42

                              52 258,54

                              KOPĀ

                              138 067,02

                              210 236,88

                              142 070,43

                              490 401,3

               (15)

               Iepriekšējās izmeklēšanas laikā Rumānija norādīja, ka šis finansējums, visticamāk, varētu būt atbalsts, kas atbrīvots no paziņošanas prasības, pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu. Vienīgais izņēmums būtu valsts finansējums, kas piešķirts Timišoaras lidostai. Komisija izmeklēja minēto finansējumu, reģistrējot to ar lietas numuru SA.31662 (8).

               (16)

               Rumānija jo īpaši apgalvoja, ka valsts finansējums, ko katru gadu piešķir reģionālajām lidostām, ir kompensācija par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma (turpmāk “VTNP”) sniegšanu. Šajā sakarā minētajā pasākumā būtu kumulatīvi jāievēro nosacījumi, kas noteikti 2005. gada VTNP lēmumā, proti:

                           a)

                           vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojuma sniegšana tika uzticēta lidostu pārvaldniekiem ar Valdības lēmumu 398/1997, kurā inter alia noteiktas sabiedrisko pakalpojumu saistības (turpmāk “SPS”), kompensācijas aprēķināšanas kritēriji un kārtība, kādā novērst jebkādu kompensācijas pārmaksu;

                           b)

                           ikgadējā noslodze šajās lidostās nepārsniedz 1 000 000 pasažieru.

               (17)

               Valdības lēmums 398/1997 attiecas uz reģionālo lidostu īpašumtiesību nodošanu (Satiksmes ministrija nodeva šīs īpašumtiesības vietējām apgabalu padomēm), tādējādi mainot to statusu no regii autonome ar īpašām valsts interešu iezīmēm uz regii autonome ar īpašām vietēju interešu iezīmēm. Minētajā lēmumā inter alia ietverti noteikumi attiecībā uz šo lidostu aktīviem, budžetu un personālu. Kā arī lēmuma pielikumos ir paredzēti noteikumi attiecībā uz lidostu organizatorisko struktūru un finansēšanu. Minētajos pielikumos ir arī uzskaitītas lidostu pārvaldnieku darbības (piemēram, lidostas infrastruktūras pārvaldība, apkalpošanas pakalpojumu organizēšana un sniegšana, garantējot inter alia gaisa kuģu, pasažieru, lidostas darbību drošību, kā arī nodrošinot skrejceļu, manevrēšanas ceļu, peronu, aprīkojuma u. c. attīstību, uzturēšanu un modernizāciju), taču šīs darbības nav norādītas kā lidostu pārvaldniekiem noteiktas SPS. Šis darbību saraksts attiecas pilnīgi uz visām attiecīgajām lidostām, t. i., katrai lidostai nav sagatavots atsevišķs saraksts. Rumānija apgalvoja, ka šīs darbības, proti, attiecīgo lidostu vispārējā pārvaldība, būtu jāuzskata par VTNP un pasākuma saderība jāizvērtē atbilstīgi Līguma 106. pantam.

               (18)

               Attiecībā uz lidostu finansēšanu Valdības lēmumā 398/1997 noteikts, ka attiecīgo lidostu darbības un kapitāla izmaksas būtu sedzamas no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu. Rumānijas iestādes apgalvo, ka šis mehānisms novērš kompensācijas pārmaksu, jo lidostas var saņemt tikai to summu, kas nepieciešama visu izmaksu segšanai, tādējādi izvairoties no kompensācijas pārmaksas.

               (19)

               Turklāt Rumānijas iestādes norādīja, ka saskaņā ar 2005. gada Aviācijas vadlīniju 34. punktu un 53. punkta iv) apakšpunktu darbības, kas nav tieši saistītas ar lidostu pamatdarbībām, netiek subsidētas.

               (20)

               Valdības lēmums 398/1997 neattiecas uz vienu no 1. tabulā norādītajām lidostām – Konstancas lidostu. Rumānijas iestādes paskaidroja, ka valsts finansējums šai lidostai ir kompensācija par SPS izpildi atbilstīgi Valdības lēmumam 523/1998. Šajā lēmumā noteikts, ka Societatea Națională “Aeroportul Internațional Constanța” ir akciju sabiedrība, kas pieder valstij, un ka vecā juridiskā persona (Regia Autonoma Aeroportul International Constanța – Mihail Kogalniceanu) tiek likvidēta. Lēmumā un tā pielikumos ir ietverti noteikumi attiecībā uz aktīviem, organizatorisko struktūru un finansēšanu, kā arī uzskaitītas lidostas pārvaldniekam veicamās darbības (piemēram, lidostas infrastruktūras pārvaldība, apkalpošanas pakalpojumu organizēšana un sniegšana, garantējot pasažieru, gaisa kuģu u. tml. drošību, kā arī nodrošinot skrejceļu, manevrēšanas ceļu, peronu u. tml. uzturēšanu). Šīs darbības nav norādītas kā lidostas pārvaldniekam noteiktas SPS. Attiecībā uz finansējumu Valdības lēmumā 523/1998 ir izklāstīts, ka atkarībā no aktīvu un finansējamo izmaksu veida izmaksas būtu finansējamas no pašu resursiem un kredītiem vai no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu, vai tikai no valsts finansējuma (9). Rumānijas iestādes arī norādījušas, ka šī lidosta ir Rumānijas un ASV militārā bāze, tādēļ tās darbības nepārtrauktība tiek uzskatīta par valsts stratēģiskās drošības mērķi.

         2.2.   PIEŠĶĪRĒJAS IESTĀDES

               (21)

               Attiecībā uz valsts īpašumā esošo lidostu (Konstancu) konkrētais finansējums ir piešķirts no valsts budžeta. Attiecībā uz pārējām lidostām, kuru īpašumtiesības tika nodotas vietējām iestādēm ar Valdības lēmumu 398/1997, valsts finansējumu ir piešķīrušas vietējās iestādes, izmantojot vietējos resursus.

         2.3.   ATBALSTA SAŅĒMĒJI

               (22)

               Saņēmēji ir Rumānijas lidostu operatori Aradā, Bakeu, Baja Marē, Klužā-Napokā, Krajovā, Jasi, Oradjā, Satu-Marē, Sibiu, Sučavā, Tirgumurešā, Tulčā un Konstancā.

               (23)

               2. tabulā norādīta pasažieru plūsma attiecīgajās lidostās novērtējumā iekļautajā laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam, kā arī pēdējos gados (2013.–2015. gadā).

                  2. tabula

                  Pasažieru plūsma attiecīgajās trīspadsmit lidostās

                           Lidosta

                           2007

                           2008

                           2009

                           2013

                           2014

                           2015

                           Arada

                           67 183

                           128 835

                           88 147

                           40 855

                           28 405

                           8 623

                           Bakeu

                           114 323

                           119 657

                           195 952

                           307 488

                           313 376

                           364 727

                           Baja Mare

                           15 334

                           22 468

                           24 983

                           16 568

                           21 560

                           19 228

                           Kluža-Napoka

                           390 434

                           752 181

                           834 400

                           1 035 438

                           1 179 161

                           1 485 937

                           Krajova

                           5 113

                           13 021

                           13 977

                           40 291

                           138 886

                           116 947

                           Jasi

                           126 334

                           145 933

                           148 538

                           231 933

                           273 047

                           381 603

                           Oradja

                           35 805

                           38 913

                           39 108

                           38 805

                           36 501

                           8 118

                           Satu Mare

                           5 883

                           7 298

                           11 101

                           16 195

                           12 644

                           17 375

                           Sibiu

                           105 654

                           141 032

                           154 160

                           189 152

                           215 951

                           278 403

                           Sučava

                           20 909

                           23 591

                           32 590

                           20 054

                           219 (10)

                           2 359

                           Tirgumureša

                           157 531

                           70 349

                           84 120

                           356 699

                           343 521

                           335 993

                           Tulča

                           1 029

                           4 032

                           854

                           1 894

                           1 311

                           394

                           Konstanca

                           48 705

                           67 227

                           73 664

                           70 090

                           154 320

                           71 165

               (24)

               No šīm 13 lidostām tikai piecas lidostas (Aradas, Baja Mares, Satu Mares, Konstancas un Oradjas lidosta) atrodas no kādas citas ES lidostas 100 km vai 60 minūšu brauciena attālumā. Aradas lidosta atrodas 50 km un 40 minūšu brauciena attālumā no Timišoaras lidostas. Baja Mares un Satu Mares lidosta atrodas 76 km un 1 h 10 min brauciena attālumā viena no otras. Konstancas lidosta atrodas 45 km un 30 minūšu brauciena attālumā no Tuzlas lidostas. Oradjas lidosta atrodas 80 km un aptuveni 1 h 30 min brauciena attālumā no Debrecenas lidostas, kas atrodas Ungārijā.

                  3. tabula

                  Attālums un ceļā pavadītais laiks līdz tuvākajai lidostai

                           Lidosta

                           Tuvākā lidosta

                           Attālums
                           (km)

                           Ceļā pavadītais laiks

                           Arada

                           Timišoara

                           50

                           0 h 40 min

                           Bakeu

                           Jasi

                           138

                           2 h

                           Baja Mare

                           Satu Mare

                           76

                           1 h 10 min

                           Kluža-Napoka

                           Tirgumureša

                           104

                           1 h 27 min

                           Krajova

                           Sibiu

                           223

                           3 h 28 min

                           Jasi

                           Bakeu

                           128

                           2 h

                           Satu Mare

                           Baja Mare

                           76

                           1 h 10 min

                           Sibiu

                           Tirgumureša

                           124

                           1 h 46 min

                           Sučava

                           Jasi

                           170

                           2 h 45 min

                           Tirgumureša

                           Kluža-Napoka

                           107

                           1 h 45 min

                           Tulča

                           Konstanca

                           111

                           1 h 30 min

                           Konstanca

                           Tuzla

                           45

                           0 h 30 min

                           Oradja

                           Debrecena (Ungārija)

                           80

                           1 h 30 min

               (25)

               Attiecībā uz lidostām, no kurām kāda cita lidosta atrodas mazāk nekā 100 kilometru vai 60 minūšu brauciena attālumā, Rumānijas iestādēm tika lūgts sīki izklāstīt attiecīgo lidostu īpatnības – ja tādas ir –, kas varētu pamatot pieņēmumu, ka šīs lidostas atrodas dažādās aptvēruma teritorijās, kā noteikts 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs (11).

               (26)

               Atbildot uz Komisijas pieprasījumu, Rumānija paskaidroja šādus jautājumus (12):

         ARADA – TIMIŠOARA

               (27)

               Aradas lidosta apkalpo iekšzemes un starptautiskās pasažieru un kravas plūsmas un ekspluatē 1 800 × 45 m garu skrejceļu. Lidostas jauda sasniedz 200 pasažierus stundā. Lidosta ir apgādāta ar labas kvalitātes tehnisko aprīkojumu. Saskaņā ar Rumānijas pausto informācijas iesniegšanas laikā vietējās iestādes apstiprināja finansējumu Aradas lidostas paplašināšanai un modernizācijai, ņemot vērā inter alia vietējo iestāžu stratēģisko mērķi pārvērst šo lidostu par intermodālu pasažieru un kravas pārvadājumu centru reģiona attīstībai.

               (28)

               Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam lidosta pārsvarā veica zemo cenu pārvadājumus. Laikposmā no 2008. gada aprīļa līdz jūnijam aviosabiedrība Blue Air darbojās vairākos Eiropas galamērķos (Veronā, Valensijā, Štutgartē, Barselonā, Trevizo), bet Ryanair apkalpoja vienu galamērķi (Milānu).

               (29)

               Rumānijas iestādes ir iesniegušas Komisijai lidostas 2008. gadā sagatavotu analīzi par darbību minētajā laikā un pasažieru plūsmu laikposmā no 2009. gada līdz 2020. gadam.

               (30)

               Analīzē norādīts:

                           —

                           ar aviāciju nesaistīto ieņēmumu pieaugums no RON 0,7 miljoniem 2007. gadā līdz RON 1,3 miljoniem 2008. gadā,

                           —

                           ar aviāciju saistīto ieņēmumu pieaugums no RON 1,7 miljoniem 2007. gadā līdz RON 2,3 miljoniem 2008. gadā,

                           —

                           ar apkalpošanu saistīto ieņēmumu pieaugums no RON 0,2 miljoniem 2007. gadā līdz RON 1 miljonam 2008. gadā,

                           —

                           lidostai paredzētā valsts finansējuma pieaugums no RON 2,4 miljoniem 2007. gadā līdz RON 3,4 miljoniem 2008. gadā.

               (31)

               Saskaņā ar analīzi lidosta kā uz galveno izaugsmes dzinējspēku galvenokārt pamatojās uz zemo cenu pārvadājumiem – 2008. gadā 88 % no kopējās pasažieru plūsmas veidoja aviosabiedrības Blue Air regulārie lidojumi, bet 11 % – Ryanair nodrošinātie pārvadājumi. Analīzē tika aplūkota aviosabiedrību nodrošināto savienojumu diversifikācija, piesaistot jaunu zemo cenu aviosabiedrību – EasyJet.

               (32)

               Analīzē iekļautajās prognozēs tika paredzēts, ka optimistiska scenārija gadījumā Aradas lidosta palielinās savu noslodzi no 128 834 pasažieriem 2008. gadā līdz 1 064 116 pasažieriem 2020. gadā.

               (33)

               Attiecībā uz Timišoaras lidostu tās pasažieru plūsma palielinājās no 859 329 pasažieriem 2007. gadā līdz 886 083 pasažieriem 2008. gadā un 991 758 pasažieriem 2009. gadā. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam lidosta bija reģionāls centrs aviosabiedrībai Carpatair – reģionālam pārvadātājam, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu un darbojās 32 vietējos un Eiropas galamērķos. Šo lidostu apkalpoja arī citas aviosabiedrības, piemēram, Tarom, Lufthansa, Austrian Airlines, Malev, Alitalia, Moldāvijas Airlines, Alpi Eagles, Skyeurope Airlines, Wizzair.

         BAJA MARE – SATU MARE

               (34)

               Baja Mares lidostas skrejceļa parametri ļauj neliela attāluma lidojumos regulāri ekspluatēt gaisa kuģus ar maksimālo ietilpību 75 pasažieri.

               (35)

               Satu Mares lidostas skrejceļa parametri ļauj vidēja attāluma lidojumos ekspluatēt gaisa kuģus ar sēdvietu skaitu līdz 180 pasažieriem. Šīs lidostas jauda sasniedz 100 pasažierus stundā.

         KONSTANCA – TUZLA

               (36)

               Tuzlas lidostā tiek ekspluatēts skrejceļš ar zāles segumu, ko izmanto mazi gaisa kuģi (t. i., gaisa kuģi, kuru maksimālā pacelšanās masa (maximum take-off weight – MTOW) nepārsniedz 5 700 kg (13)), un nav radionavigācijas sistēmas. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam to gaisa kuģu lidojumu skaits, kuru MTOW ir 5 700 kg, no Konstancas lidostas bija ievērojami mazāks (novērtējuma laikposmā no 5 līdz 16 reizēm mazāks) nekā no Tuzlas lidostas. Tuzlas lidostā galvenokārt tiek apkalpoti specializēti lidojumi, savukārt Konstancas lidostā tiek apkalpoti vidēji un lieli gaisa kuģi komerciāliem lidojumiem.

         ORADJA – DEBRECENA

               (37)

               Debrecenas lidosta (Ungārija) atrodas 80 km attālumā no Oradjas lidostas, bet ceļā pavadītais laiks ir vismaz 1 h 30 min, jo braucienā ir ietverta pasu kontroles iziešana robežšķērsošanas vietā, virzoties no Rumānijas, kas nav Šengenas zonā, uz Ungāriju, kas pieder pie Šengenas zonas. Debrecenas lidostā apkalpoja 42 900 pasažieru 2007. gadā, 42 650 pasažieru 2008. gadā un 25 060 pasažieru 2009. gadā. Abām šīm lidostām 2007.–2009. gadā bija dažādi darījumdarbības modeļi, jo Debrecenas lidostā uzmanība galvenokārt bija pievērsta līgumreisiem (zemo cenu pārvadājumi sāka attīstīties tikai pēdējos gados), savukārt Oradjas lidosta pārsvarā pievērsās iekšzemes lidojumiem, kurus veica reģionālie un valsts pārvadātāji, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu).

         2.4.   BUDŽETS

               (38)

               Kā norādīts 1. tabulā, novērtējamā pasākuma kopējais budžets ir RON 490 401,3 tūkstoši.

         2.5.   CITAS IEROSINĀTĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS

               (39)

               Komisija 2015. gada 31. jūlijā sāka divas oficiālās izmeklēšanas procedūras attiecībā uz inter alia valsts finansējuma pasākumiem, kas īstenoti par labu Klužas-Napokas lidostai laikposmā no 2010. gada līdz 2014. gadam (14) un Tirgumurešas lidostai laikposmā no 2011. gada līdz 2014. gadam (15), izņemot tos, uz kuriem attiecas ar šo lēmumu saistītā izmeklēšana.

         3.   OFICIĀLAS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

               (40)

               Kā iepriekš paskaidrots 4. apsvērumā, procedūras sākšanas lēmumā Komisija nolēma sākt oficiālo izmeklēšanas procedūru attiecībā uz paziņoto atbalstu un valsts finansējumu laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam darbības zaudējumu segšanai. Pēc tam, kad Rumānija atsauca savu paziņojumu par plānoto finansēšanas shēmu attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā, oficiālā izmeklēšanas procedūra netika izbeigta attiecībā uz valsts finansējumu, kas piešķirts Rumānijas reģionālajām lidostām laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam (sk. iepriekš 10. apsvērumu).

               (41)

               Procedūras sākšanas lēmumā Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka šajā lietā nosacījumi kompensācijai par VTNP, kas nav priekšrocība Līguma 107. panta izpratnē, kopumā netika izpildīti.

               (42)

               Patiešām, saskaņā ar ceturto nosacījumu Altmark spriedumā (16) kompensācija, lai to neuzskatītu par valsts atbalstu, ir jāierobežo līdz minimumam, kas nepieciešams efektīvam uzņēmumam. Šo kritēriju uzskata par izpildītu, ja kompensācijas saņēmēji ir izraudzīti konkursa procedūrā vai, ja tādas nav, ja kompensācijas apjoms nosakāms, pamatojoties uz to izdevumu analīzi, kādi, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi, lai atbilstu noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības.

               (43)

               Komisija sākotnēji uzskatīja, ka šis nosacījums nav izpildīts, jo saņēmēju lidostu pārvaldnieki nebija izraudzīti atklāta konkursa procedūrā. Rumānija nav arī apgalvojusi, ka kompensācija tika noteikta, pamatojoties uz tāda tipiska lidostas pārvaldnieka izmaksu analīzi, kurš tiek pienācīgi pārvaldīts un kura rīcībā ir pietiekami līdzekļi, lai nodrošinātu sabiedriskos pakalpojumus.

               (44)

               Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šis pasākums ir radījis atbalsta saņēmējiem ekonomisku priekšrocību, un izdarīja sākotnējo secinājumu, ka ikgadējās darbības subsīdijas ir valsts atbalsts Līguma 107. panta izpratnē.

               (45)

               Komisija arī norādīja, ka Rumānija nebija apstrīdējusi pasākuma atzīšanu par atbalstu.

               (46)

               Jautājumā par šā pasākuma saderību Komisija šaubījās par to, ka ir ievēroti 2005. gada VTNP lēmumā noteiktie kritēriji un līdz ar to ka darbības subsīdijas, kas katru gadu tiek maksātas lidostām, ir atbrīvotas no paziņošanas prasības, kā to sākotnēji apgalvoja Rumānija.

               (47)

               Šajā sakarā Komisija vispirms norādīja, ka, lai atsevišķos gadījumos piemērotu 2005. gada VTNP lēmumu, attiecīgie pakalpojumi ir jāatzīst par reāliem VTNP un dalībvalstij tie skaidri jādefinē kā tādi.

               (48)

               Komisija uzskatīja, ka šajā gadījumā Rumānija nav sniegusi pietiekamu informāciju, lai pamatotu, ka trīspadsmit reģionālo lidostu darbība būtu jāuzskata par VTNP tādā ziņā, ka šo lidostu apkalpotās teritorijas būtu nepietiekami savienotas ar pārējo valsts teritoriju, ja tiktu atstātas tikai tirgus varā.

               (49)

               Komisija arī uzskatīja, ka dalībvalsts nebija skaidri definējusi lidostu pakalpojumus kā VTNP. Komisija pauda sākotnējo viedokli, ka Rumānijas reģionālo lidostu darbības acīmredzamā pārklāšanās vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā varētu būt iemesls, kāpēc šīs lidostas nav rentablas. Šajā sakarā Komisija piebilda, ka vairākas no šīm lidostām apkalpoja mazāk nekā 50 000 pasažieru gadā un ka lineārais attālums starp tām nepārsniedz 100 km.

               (50)

               Tāpēc Komisija uzskatīja, ka sabiedrisko pakalpojumu definīcija nav pietiekami skaidra un var saturēt acīmredzamu kļūdu, ciktāl lidostu darbību varētu definēt kā VTNP bez īpašas vajadzības nodrošināt katras lidostas aptvēruma teritorijas pienācīgu savienojumu ar pārējo valsti.

               (51)

               Komisija arī šaubījās, ka 2005. gada VTNP lēmuma 4. panta prasības, kas attiecas uz pilnvarojuma saturu, ir izpildītas pilnībā.

               (52)

               Visbeidzot, Komisija norādīja, ka, lai gan Rumānijas iestādes ir apstiprinājušas, ka tika subsidētas tikai lidostu pamatdarbības, nebija pietiekami skaidrs, vai tiešām tika subsidētas tikai atbalstāmo darbību izmaksas. Pilnvarojumos netika iekļauti īpaši noteikumi, kas ierobežotu lidostu pamatdarbību attiecināmās izmaksas.

         4.   RUMĀNIJAS PIEZĪMES

               (53)

               Rumānijas piezīmes par procedūras sākšanas lēmumu galvenokārt attiecas uz Komisijas paustajām šaubām par valsts atbalsta shēmu – kuras paziņojums ir atsaukts – to lidostu infrastruktūras finansēšanai, kuru ikgadējā noslodze nepārsniedz 1 miljonu pasažieru.

               (54)

               Atbildot uz Komisijas viedokli, saskaņā ar kuru acīmredzamais lidostu pārāk lielais skaits dažos reģionos var kavēt attiecīgo lidostu attīstību, Rumānija attiecībā uz valsts finansējumu Rumānijas reģionālajām lidostām norādīja, ka reģionālo lidostu (lidostu ar nelielu satiksmes intensitāti, kas neļauj tām sasniegt zināmu rentabilitātes līmeni) situācija galvenokārt ir saistīta ar to reģionu attīstības līmeni, kur šīs lidostas atrodas, nevis ar attālumu līdz tuvākajām lidostām.

               (55)

               Attiecībā uz valsts finansējumu, kura pamatā ir Valdības lēmums 398/1997, Rumānija paskaidroja, ka summas netiek maksātas gada sākumā, pamatojoties uz izmaksu prognozēm, un ka finanšu gada beigās neviens pārpalikums netiek atdots valstij, kā norādīts procedūras sākšanas lēmumā, bet, ka šāds finansējums tiek piešķirts darbību veikšanas brīdī, pamatojoties uz attaisnojuma dokumentiem un apstiprinātā budžeta robežām.

         5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

   5.1.   GAISA PĀRVADĀTĀJA CARPATAIR PIEZĪMES

               (56)

                  Carpatair piezīmes daļēji attiecas uz valsts finansējumu Timišoaras lidostai un Wizz Air. Kā paskaidrots 15. apsvērumā, uz valsts finansējumu Timišoaras lidostai un Wizz Air attiecas cita oficiālā izmeklēšanas procedūra (17). Tāpēc Komisija tikai apkopos tās Carpatair piezīmes, kas attiecas uz izskatāmo lietu.

               (57)

                  Carpatair uzskata, ka darbības atbalsts parasti tiek uzskatīts par nelikumīgu un tādu, kas vērsts pret ES interesēm, tāpēc tas būtu jāpiešķir tikai izņēmuma gadījumos. Pēc Carpatair domām darbības atbalsta piešķiršana lidostām būtu graujoša nozarei šādu iemeslu dēļ:

                           a)

                           tas radītu negodīgu konkurenci starp ES lidostām un ļautu kādai lidostai gūt labumu no valsts atbalsta, lai piesaistītu gaisa pārvadātājus, piedāvājot atlaides attiecībā uz lidostas maksām. Lidostas, kas negūst labumu no atbalsta, nevarētu efektīvi konkurēt attiecībā uz pārvadātājiem;

                           b)

                           šis pasākums mudinātu lidostas, kas saņem darbības atbalstu, piešķirt lielas atlaides attiecībā uz lidostas maksām, un šādas atlaides netiktu piešķirtas, ja lidostas darbotos saskaņā ar tirgus noteikumiem.

               (58)

                  Carpatair norāda, ka darbības atbalstam ir negatīva ietekme uz gaisa transporta un lidostu pakalpojumu tirgiem, jo tas rada negodīgu konkurenci starp lidostām un galu galā arī negodīgu konkurenci starp aviosabiedrībām, kas darbojas šajās lidostās. Tā, piemēram, darbības atbalsts rada negodīgu konkurenci starp lidostām Rumānijā, kā arī negatīvi ietekmē lidostas kaimiņvalstīs, piemēram, Ungārijā.

         5.2.   RLA PIEZĪMES

               (59)

               RLA ir bezpeļņas privāto tiesību juridiska persona, kas pārstāv Rumānijas civilās lidostas.

               (60)

               RLA piezīmēs par procedūras sākšanas lēmumu īpašu vērību pievērš aspektiem, kas saistīti ar valsts atbalsta shēmu infrastruktūras finansēšanai. RLA būtībā apgalvo, ka Rumānijā jāuzlabo vairuma reģionālo lidostu infrastruktūra un ka tā ir daudz sliktākā stāvoklī nekā citu ES dalībvalstu lidostās. Saskaņā ar RLA pausto valsts finansējums lidostas infrastruktūras uzlabošanai būtu pamatojams ar to, ka Rumānijā nav reālu un drošu transporta alternatīvu (ne autoceļu, ne ātrvilcienu).

         5.3.   KLUŽAS-NAPOKAS LIDOSTAS PIEZĪMES

               (61)

               Saskaņā ar Klužas-Napokas lidostas pausto valsts finansējums, ko tai piešķīra vietējā padome, tika izmantots, lai subsidētu tikai darbības bez saimnieciska rakstura, un tādēļ uz to neattiecas Līguma 107. panta 1. punkta piemērošanas joma.

               (62)

               Proti, attiecīgās summas, kas, iespējams, paredzētas, lai segtu izmaksas par atsevišķām lidostas teritorijā veiktām darbībām bez saimnieciska rakstura (piemēram, darbībām, ko veic robežpatruļa, īpašo spēku brigāde, muita, policija, speciālā aviācijas vienība), kā arī izmaksas infrastruktūras un aprīkojuma atbalstam, tostarp infrastruktūras uzturēšanai, uzlabošanai, pārvaldībai, izmaksas saistībā ar lidostas sniegtajiem papildpakalpojumiem, ugunsgrēku novēršanu, ārkārtas palīdzību, drošības pasākumiem. Saskaņā ar Klužas-Napokas lidostas pausto par šīm izmaksām ir atbildīga valsts, pildot savas oficiālās pilnvaras, un tāpēc uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumi.

               (63)

               Lidosta arī norādīja, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam lidosta nav reģistrējusi darbības zaudējumus.

         6.   RUMĀNIJAS PIEZĪMES PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

               (64)

               Rumānija 2011. gada 17. oktobra vēstulē iesniedza Komisijai savas piezīmes par tiem apsvērumiem, ko izmeklēšanā iesniedza ieinteresētās personas.

               (65)

               Lai gan uzmanība šajās piezīmēs galvenokārt pievērsta tikai paziņotā valsts atbalsta shēmai attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā, vairākas piezīmes attiecas uz šajā lēmumā aplūkojamo darbības subsīdiju novērtēšanu. Šīs piezīmes ir apkopotas turpmāk.

               (66)

               Rumānija uzskata, ka vairuma Rumānijas reģionālo lidostu ikgadējā noslodze nepārsniedz 50 000 pasažieru un ka neviena no šīm lidostām līdz 2015. gadam nepārsniegs 300 000 pasažieru līmeni. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Rumānija uzskata, ka valsts atbalsts šīm lidostām visdrīzāk neietekmē konkurenci un nekropļo tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               (67)

               Saskaņā ar Rumānijas pausto arī attālums starp šīm lidostām nekādi nevarētu ietekmēt to attīstību. To nosaka tas, ka pat tajos gadījumos, ja lineārais attālums starp lidostām nepārsniedz 100 km, ceļā pavadītais laiks parasti pārsniedz 2 stundas, tādējādi attiecīgās lidostas savstarpēji nekonkurē.

         7.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

               (68)

               Kā iepriekš paskaidrots 10. apsvērumā, pēc tam, kad Rumānija atsauca savu paziņojumu par plānoto finansēšanas shēmu attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā, oficiālā izmeklēšanas procedūra netika izbeigta attiecībā uz valsts finansējumu, kas piešķirts Rumānijas reģionālajām lidostām laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam. Tāpēc turpmāk izklāstītais novērtējums attiecas uz minēto pasākumu.

               (69)

               Ņemot vērā lēmumus par oficiālas izmeklēšanas sākšanu attiecībā uz Klužas-Napokas lidostu un Tirgumurešas lidostu, kas pieņemti 2015. gada 31. jūlijā (sk. iepriekš minēto 39. punktu), Komisija uzskata, ka ir pareizi izbeigt šo izmeklēšanu attiecībā uz visām lidostām, kurās tā bija sākta, izņemot Klužas-Napokas lidostu un Tirgumurešas lidostu. Komisija plāno izbeigt izmeklēšanu SA.30931 attiecībā uz šīm divām lidostām kopā ar izmeklēšanām, kas sāktas 2015. gada 31. jūlijā. Tādējādi turpmāk izklāstītais novērtējums attiecas tikai uz pasākumiem, kas īstenoti par labu pārējām 11 lidostām.

         7.1.   ATBALSTA ESĪBA

               (70)

               Līguma 107. panta 1. punktā paredzēts, ka, ja vien šis Līgums neparedz ko citu, ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

               (71)

               Līguma 107. panta 1. punkta kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai novērtējamie pasākumi ir valsts atbalsts Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, jābūt izpildītiem visiem iepriekš minētajiem nosacījumiem. Proti:

                           a)

                           finansiālo atbalstu ir piešķīrusi valsts, vai arī tas tiek piešķirts no valsts līdzekļiem;

                           b)

                           finansiālais atbalsts rada priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai;

                           c)

                           finansiālais atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus;

                           d)

                           finansiālais atbalsts ietekmē tirdzniecību starp dalībvalstīm.

         7.1.1.
         Saimnieciskā darbība un jēdziens “uzņēmums”

               (72)

               Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru Komisijai vispirms jānosaka, vai lidostu pārvaldnieki ir uzņēmumi Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē. Jēdziens “uzņēmums” aptver jebkuru vienību, kas ir iesaistīta saimnieciskā darbībā, neatkarīgi no tās juridiskā statusa un veida, kādā tā tiek finansēta (18). Saimnieciskā darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču vai pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū.

               (73)

                  Leipzig/Halle lidostas lietā Vispārējā tiesa noteica, ka no dienas, kad stājās spēkā spriedums Aéroports de Paris lietā (2000. gada 12. decembris), lidostu infrastruktūras finansēšanu vairs nevar izslēgt no valsts atbalsta noteikumu piemērošanas.

               (74)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka vismaz no 2000. gada 12. decembra lidostas pārvaldnieks ir veicis saimniecisko darbību un ka tas ir uzskatāms par uzņēmumu Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē (sk. arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 29. punktu).

         7.1.2.
         Sabiedriskās kārtības joma

               (75)

               Lai gan lidostu pārvaldnieki jāuzskata par uzņēmumiem Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē vismaz no 2000. gada 12. decembra, jāatgādina, ka ne visas lidostu pārvaldnieku darbības vienmēr ir saimnieciska rakstura (sk. arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 34. punktu) (19).

               (76)

               Tiesa ir lēmusi, ka darbības, par kurām parasti ir atbildīga valsts, pildot savas oficiālās pilnvaras kā publiska iestāde, nav saimnieciska rakstura darbības un uz tām neattiecas valsts atbalsta noteikumi.

               (77)

               Tāpēc finansējums, kas paredzēts ar sabiedriskās kārtības jomu saistītām darbībām vai infrastruktūrai, kura kopumā ir tieši saistīta ar šīm darbībām, nav valsts atbalsts (20). Lidostā tādas darbības kā gaisa satiksmes vadība, policijas darbības, muita, ugunsdzēsība, darbības, kas nepieciešamas, lai aizsargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās darbībām, un ieguldījumi saistībā ar minēto darbību veikšanai nepieciešamo infrastruktūru un iekārtām parasti netiek uzskatīti par saimniecisko darbību (sk. arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 35. punktu) (21).

               (78)

               Tomēr tādu darbību publiska finansēšana, kas nav saimnieciskās darbības, nedrīkst radīt nepamatotu diskrimināciju starp aviosabiedrībām un lidostu pārvaldniekiem. Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru priekšrocība tiek konstatēta, ja publiskās iestādes atbrīvo uzņēmumus no izmaksām, kas ir raksturīgas to saimnieciskajai darbībai (22). Tāpēc, ja attiecīgā tiesību sistēmā tas ir normāli, ka aviosabiedrības vai lidostu pārvaldnieki sedz noteiktu pakalpojumu izmaksas, turpretī citām aviosabiedrībām vai lidostu pārvaldniekiem, kas sniedz tos pašus pakalpojumus to pašu publisko iestāžu vārdā, nav jāsedz šīs izmaksas, tad lidostu pārvaldnieki var gūt priekšrocību pat tad, ja šie pakalpojumi paši par sevi netiek uzskatīti par saimniecisko darbību (sk. arī 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 37. punktu).

               (79)

               Nevienā brīdī Rumānija neapgalvoja, ka ar finansējumu, kas piešķirts kādai no reģionālajām lidostām, uz kurām attiecas šis lēmums, segtas izmaksas, kas būtu atzīstamas par sabiedriskās kārtības jomas izmaksām. To izmeklēšanas laikā neapgalvoja arī neviens no lidostu pārvaldniekiem, izņemot Klužas-Napokas lidostas pārvaldnieku. Faktiski kompensācijas mehānisms ir paredzēts, lai segtu starpību starp lidostu ieņēmumiem un zaudējumiem, nenošķirot sabiedriskās kārtības jomas izmaksas un citus izmaksu veidus. Šo jautājumu var atstāt atklātu attiecībā uz Klužas-Napokas lidostu un Tirgumurešas lidostu, jo ar šo lēmumu netiek izbeigtas ierosinātās izmeklēšanas attiecībā uz minētajām lidostām. Attiecībā uz pārējām lidostām Komisija secina, ka konkrētie pasākumi nav kompensācija par sabiedriskās kārtības jomā ietilpstošām izmaksām.

         7.1.3.
         Valsts līdzekļi un attiecināmība

               (80)

               Valsts atbalsta jēdziens attiecas uz ikvienu tieši vai netieši piešķirtu priekšrocību, ko finansē no valsts līdzekļiem un piešķir valsts vai starpnieks, kurš darbojas atbilstoši tam piešķirtajām pilnvarām. Tādējādi tas attiecas uz visām priekšrocībām, ko piešķir dalībvalstu reģionālās vai vietējās iestādes neatkarīgi no to statusa un mērķa (23).

               (81)

               Šajā gadījumā valsts vai vietējās iestādes finansējumu ir piešķīrušas tieši, izmantojot savus resursus. Tāpēc Komisija apstiprina, ka visi novērtējamie pasākumi ir īstenoti, izmantojot valsts līdzekļus, un ir attiecināmi uz valsti.

         7.1.4.
         Selektīva ekonomiska priekšrocība

               (82)

               Lidostu pārvaldniekiem piešķirtais valsts finansējums bija paredzēts, lai kompensētu zaudējumus, kas rodas, tiem veicot savu parasto darbību. Nekas Komisijai pieejamos faktiskajos pierādījumos vai no Rumānijas vai trešām personām saņemtajās piezīmēs neliecina, ka piešķīrējas iestādes varētu sagaidīt kādu finansiālo atdevi no šiem finansējuma pasākumiem pēc tam, kad tās nolēma tos piešķirt. Tādēļ apspriežamie pasākumi neatbilst tirgus ekonomikas dalībnieka principam.

               (83)

               Izmeklēšanas gaitā Rumānija apgalvoja, ka apstrīdētais valsts finansējums ir kompensācija par VTNP sniegšanu.

               (84)

               Attiecībā uz uzņēmumiem, kam uzticēts sniegt VTNP, lai secinātu, vai novērtējamie pasākumi ir ekonomiska priekšrocība Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē, Komisijai jāpārbauda, vai ir ievēroti nosacījumi, ko Tiesa izklāstījusi savā spriedumā Altmark lietā (24). Minētie nosacījumi ir šādi:

                           a)

                           saņēmējam uzņēmumam faktiski ir jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, un šīm saistībām ir jābūt skaidri noteiktām (turpmāk “pirmais Altmark nosacījums”);

                           b)

                           kritērijiem, uz kuru pamata tiek aprēķināta kompensācija, jābūt noteiktiem pirms kompensācijas piešķiršanas, turklāt kompensācijas aprēķina metodikai jābūt objektīvi pamatotai un pārredzamai (turpmāk “otrais Altmark nosacījums”);

                           c)

                           kompensācija nedrīkst pārsniegt to, kāda nepieciešama, lai pilnībā vai daļēji segtu izmaksas, ko rada sabiedrisko pakalpojumu saistību pildīšana, ņemot vērā ar to saistītos ieņēmumus, kā arī saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības (turpmāk “trešais Altmark nosacījums”);

                           d)

                           ja uzņēmumu, kam jāpilda sabiedrisko pakalpojumu saistības, konkrētā gadījumā neizvēlas saskaņā ar publiskā iepirkuma procedūru, kura ļautu izvēlēties pretendentu, kas spētu sniegt sabiedrībai šos pakalpojumus par zemākajām izmaksām, nepieciešamās kompensācijas apjoms jānosaka, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi, lai atbilstu noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības (turpmāk “ceturtais Altmark nosacījums”).

               (85)

               Šiem četriem nosacījumiem jābūt izpildītiem kumulatīvi. Tāpēc, pamatojoties uz Altmark spriedumu, ja viens no tiem nav izpildīts, nevar apgalvot, ka apspriežamie pasākumi neietver ekonomisko priekšrocību.

         7.1.4.1.   Pirmais Altmark nosacījums

               (86)

               Pirmā Altmark nosacījuma prasība sakrīt ar prasību par skaidru pilnvarojumu un VTNP definīciju, kas sniegta Līguma 106. panta 2. punktā (25).

               (87)

               Līguma 106. panta 2. punktu piemēro tikai “uzņēmumiem, kam uzticēti sabiedriski pakalpojumi” [vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumi]. Tiesa ir konsekventi uzsvērusi vajadzību pēc pilnvarojuma akta (26). Tāpēc nepieciešamība skaidri definēt VTNP ir raksturīga pilnvarojuma idejai un nav nošķirama no tās, un tādējādi tā tieši izriet no Līguma 106. panta 2. punkta.

               (88)

               Komisija jau 2001. gada paziņojumā par vispārējas nozīmes pakalpojumiem uzsvēra saikni starp skaidru definīciju, pilnvarojumu un VTNP kompensācijas nepieciešamību un proporcionalitāti atbilstīgi Līguma 106. panta 2. punktam (27). Minētā paziņojuma 22. punktā norādīts, ka “jebkurā gadījumā, lai varētu piemērot Līguma 106. panta 2. punktā paredzēto izņēmumu, publisko pakalpojumu uzdevums ir skaidri jānodefinē, un tā izpilde skaidri jāuzdod ar valsts iestāžu izdotu aktu (…). Šis pienākums ir jāveic, lai nodrošinātu juridisku skaidrību un pārredzamību attiecībā uz pilsoņiem, un tas ir nepieciešams arī Komisijai, lai tā spētu novērtēt proporcionalitāti”. Tādējādi pilnvarojums un definīcija ir loģisks priekšnoteikums tam, lai varētu jēgpilni novērtēt jebkuras kompensācijas proporcionalitātes līmeni. Savienības tiesas ir konsekventi uzsvērušas vajadzību pēc skaidras SPS definīcijas, lai varētu piemērot gan Altmark izņēmumu, gan Līguma 106. panta 2. punktu (28).

               (89)

               Arī Komisijas 2011. gada paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (29) ir paskaidrots, ka VTNP un SPS jābūt skaidri definētiem jau iepriekš. Saskaņā ar minētā paziņojuma 51. pantu, lai varētu piemērot Līguma 106. panta 2. punktu, VTNP sniegšana jāuztic vienam vai vairākiem uzņēmumiem. Tāpēc valstij ir jāuztic attiecīgajiem uzņēmumiem īpašs uzdevums. Saskaņā ar pirmo Altmark kritēriju šim uzņēmumam ir jāpilda SPS. Tādējādi, lai atbilstu Altmark judikatūrai, ir vajadzīgs sabiedriskā pakalpojuma sniegšanas pilnvarojums, kurā definētas gan attiecīgā VTNP sniedzēja saistības, gan tās publiskās iestādes saistības, kas uzticējusi sniegt attiecīgo VTNP. Saskaņā ar 52. punktu tiesības sniegt sabiedrisko pakalpojumu jāpiešķir ar vienu vai vairākiem dokumentiem, kuros vismaz jānorāda SPS, attiecīgais uzņēmums un vajadzības gadījumā skartā teritorija, jebkuru to ekskluzīvo vai īpašo tiesību raksturs, ko attiecīgā iestāde ir piešķīrusi konkrētajam uzņēmumam.

               (90)

               Šajā gadījumā Rumānija apgalvoja, ka valsts finansējums, kas attiecīgajām lidostām piešķirts laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam, ir kompensācija par VTNP sniegšanu. Rumānijā apgalvoja, ka Valdības lēmumā 398/1997 ir skaidri un pārredzami noteiktas SPS, kompensācijas aprēķināšanas kritēriji un kārtība, kādā novērst jebkādu kompensācijas pārmaksu.

               (91)

               Tomēr, lai gan Valdības lēmumā 398/1997 izklāstīts, ka tajā uzskaitītās lidostu darbības un kapitāla izmaksas būtu sedzamas no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu, kā arī norādītas darbības, kas jāveic lidostu pārvaldniekiem visās attiecīgajās lidostās (t. i., nav jāveic katrā lidostā atsevišķi), šajā lēmumā nevienam lidostas pārvaldniekam nav noteiktas skaidras SPS.

               (92)

               Attiecībā uz Konstancas lidostu, lai gan Valdības lēmumā 523/1998 izklāstīts, kuras izmaksas ir vai nu jāpapildina ar valsts finansējumu, vai pilnīgi jāsedz no valsts finansējuma, kā arī norādītas darbības, kas jāveic lidostas pārvaldniekam, šajā lēmumā nevienam lidostas pārvaldniekam nav noteiktas skaidras SPS.

               (93)

               Rumānijas apgalvojums par to, ka lidostu pakalpojumi varētu būt būtiski attiecīgo reģionu ekonomikas attīstībai vai tam, lai tiktu sasniegts stratēģiskās drošības mērķis, nav pietiekams, lai uzskatītu, ka atbalsta saņēmējiem ir pareizi uzticēts sniegt VTNP tādā apmērā kā SPS.

               (94)

               Attiecībā uz jautājumu par to, vai attiecīgās lidostas atzīstamas par reāliem vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, Komisijai nav atbildes, tā kā novērtējums šajā sakarā nav vajadzīgs, ņemot vērā to, ka – kā paskaidrots iepriekš – SPS nav skaidri definētas pilnvarojumā. Tādēļ Komisijai nav jāpieņem nostāja par šo aspektu.

               (95)

               Tādēļ apspriežamie pasākumi neatbilst pirmajam Altmark nosacījumam.

         7.1.4.2.   Ceturtais Altmark nosacījums

               (96)

               Ceturtajā Altmark kritērijā paredzēts, ka kompensācija, lai to neuzskatītu par valsts atbalstu, ir jāierobežo līdz minimumam. Šis kritērijs ir ievērots, ja kompensācijas saņēmējs ir izraudzīts konkursa procedūrā, kas ļauj atlasīt pretendentu, kurš spēj nodrošināt sabiedrībai vajadzīgo VTNP par zemākajām izmaksām, vai, ja tādas nav, ja kompensācija ir aprēķināta, atsaucoties uz efektīva uzņēmuma izmaksām.

               (97)

               Šajā gadījumā atbalsta saņēmēji nav izraudzīti konkursa procedūrā. Kā arī nav nekādu pierādījumu, kas norādītu, ka kompensācijas apjoms ir noteikts, pamatojoties uz to izmaksu analīzi, kādas, pildot šīs saistības, rastos tipiskam uzņēmumam, kurš veiksmīgi darbojas un kuram ir nepieciešamie līdzekļi, lai atbilstu noteiktajām sabiedrisko pakalpojumu prasībām, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu, kas gūta, pildot šīs saistības (nav pareizi definēts – sk. 86.–95. apsvērumu). Tāpēc Komisija uzskata, ka nevar atzīt, ka attiecīgais publiskais finansējums ir noteikts, pamatojoties uz efektīva uzņēmuma izmaksām.

               (98)

               Tādējādi pasākumi, uz kuriem attiecas izmeklēšanas procedūra, neatbilst ceturtajam Altmark nosacījumam.

         7.1.4.3.   Secinājums – selektīvas ekonomiskās priekšrocības esība

               (99)

               Tā kā pirmais un ceturtais Altmark nosacījums nav ievērots, Komisija konstatē, ka tie četri nosacījumi, ko Tiesa izklāstījusi Altmark lietā, šajā lietā nav kumulatīvi izpildīti. Tā kā tirgus ekonomikas dalībnieka princips nav ievērots – kā tas jau tika minēts iepriekš 82. apsvērumā –, novērtējamie pasākumi piešķīra lidostu pārvaldniekiem ekonomisku priekšrocību.

               (100)

               Turklāt minētā ekonomiskā priekšrocība ir selektīva, jo tā ir vērsta uz konkrētiem uzņēmumiem, kas pieder pie noteiktas tautsaimniecības nozares, proti, lidostām.

         7.1.5.
         Konkurences kropļošana un ietekme uz tirdzniecību starp dalībvalstīm

               (101)

               Konkurenci starp lidostām var izvērtēt, ņemot vērā aviosabiedrību izvēles kritērijus un jo īpaši salīdzinot tādus faktorus kā sniegtie lidostas pakalpojumi un attiecīgie klienti, iedzīvotāju skaits vai ekonomiskā aktivitāte, pārslodze, tas, vai pastāv piekļuve pa sauszemi, kā arī maksājumu līmenis un vispārējie komercnosacījumi, ko piemēro lidostas infrastruktūras un pakalpojumu izmantošanai (sk. 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 43. punktu).

               (102)

               Turklāt lidostu pārvaldnieki konkurē lidostu infrastruktūras pārvaldības jomā, tostarp vietējās un reģionālās lidostās. Tādējādi lidostai piešķirtais valsts finansējums var kropļot konkurenci lidostu infrastruktūras ekspluatācijas tirgos. Turklāt lidostām piešķirtais valsts finansējums var kropļot konkurenci un ietekmēt tirdzniecību gaisa transporta tirgos visā Savienībā. Visbeidzot, valsts finansējums lidostām var ietekmēt arī konkurenci starp dažādiem transporta veidiem (sk. 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 44. punktu).

               (103)

               Tāpēc novērtējamie pasākumi izkropļoja konkurenci vai vismaz draudēja izkropļot konkurenci un ietekmēja tirdzniecību starp dalībvalstīm.

         7.1.6.
         Secinājums par atbalsta esību

               (104)

               Pamatojoties uz iepriekš teikto, Komisija secina, ka novērtējamie pasākumi ir valsts atbalsts minētajām lidostām Līguma 107. panta 1. punkta izpratnē.

         7.2.   ATBALSTA VEIDS – PASTĀVOŠS VAI JAUNS ATBALSTS?

               (105)

               Novērtējums, kas veikts procedūras sākšanas lēmuma 3.2.2. iedaļā “Atbalsta veids – pastāvošs vai jauns atbalsts” (93., 94. un 95. punkts) par to, vai šis atbalsts būtu jāuzskata par pastāvošu vai jaunu atbalstu atbilstīgi V pielikuma noteikumiem Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, paliek spēkā. Tādēļ šos pasākumus neuzskata par pastāvošu atbalstu.

         7.3.   ATBALSTA LIKUMĪBA

               (106)

               Pasākumi, uz kuriem attiecas izmeklēšanas procedūra, tika īstenoti pirms oficiāla apstiprinājuma saņemšanas no Komisijas. Tādēļ tie ir nelikumīgs atbalsts, ja vien neatbilst attiecīgajiem nosacījumiem Savienības aktā, ar ko paredz grupu atbrīvojumu no paziņošanas pienākuma, kurš LESD 108. pantā noteikts konkrētām atbalsta kategorijām. Šajā gadījumā vienīgais iespējamais dokuments, ar kuru potenciāli varētu piešķirt šādu atbrīvojumu, ir 2005. gada VTNP lēmums.

               (107)

               Izmeklēšanas gaitā Rumānija ir apgalvojusi, ka atbalsts attiecīgajām trīspadsmit lidostām varētu atbilst 2005. gada VTNP lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem, kas bija spēkā tajā laikā, kad tika īstenoti apspriežamie pasākumi.

               (108)

               2005. gada VTNP lēmums tika piemērots lidostām:

                           a)

                           kuru ikgadējā noslodze nepārsniedz 1 000 000 pasažieru;

                           b)

                           kuru gada apgrozījums pirms nodokļu nomaksas nepārsniedz EUR 100 miljonus divus finanšu gadus pirms tiesību piešķiršanas sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi un kuras saņem gada kompensāciju, kas nepārsniedz EUR 30 miljonus (30).

               (109)

               2005. gada VTNP lēmumu piemēro tikai atbalstam, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu saistībā ar reāliem VTNP pakalpojumiem. Lai saņemtu atbrīvojumu, sabiedrisko pakalpojumu kompensācijai par VTNP sniegšanu ir jāatbilst arī sīki izstrādātiem nosacījumiem, kas izklāstīti minētā lēmuma 4., 5. un 6. punktā (31).

               (110)

               2005. gada VTNP lēmuma 4. pantā noteikts, ka VTNP sniegšanu uztic attiecīgajam uzņēmumam ar vienu vai vairākiem tiesību aktiem, kuros inter alia noteikts SPS raksturs un ilgums, kompensācijas aprēķināšanas, kontroles un pārskatīšanas kritēriji un kārtība, kādā novērst un atmaksāt jebkādu kompensācijas pārmaksu. 2005. gada VTNP lēmuma 5. pantā noteikts, ka kompensācijas summa nedrīkst pārsniegt izmaksas, kas nepieciešamas, lai izpildītu SPS, ņemot vērā attiecīgos ieņēmumus un saprātīgu peļņu. Visbeidzot, 2005. gada VTNP lēmuma 6. pantā paredzēts, ka dalībvalstis veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi nesaņem kompensāciju, kas pārsniedz atbilstīgi 5. pantam noteikto apjomu.

               (111)

               Kā norādīts 7.1.4.1. iedaļā, Rumānija nav pierādījusi, ka lidostu pārvaldniekiem bija uzticētas skaidri definētas SPS, ņemot vērā iespējamos pilnvarojumus, uz kuriem tā pamatojās, proti, Valdības lēmumu 398/1997 un Valdības lēmumu 523/1998. Tāpēc 4. panta prasības nav izpildītas.

               (112)

               Tādējādi atbalstu, kas sniegts vienpadsmit lidostu pārvaldniekiem, nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un atbrīvotu no paziņošanas prasības, pamatojoties uz 2005. gada VTNP lēmumu.

               (113)

               Saskaņā ar Komisijas Lēmuma 2012/21/ES (32) (turpmāk “2011. gada VTNP lēmums”) 10. pantu jebkuru atbalstu, kas īstenots pirms šā lēmuma stāšanās spēkā un kas nebija saderīgs ar iekšējo tirgu un atbrīvots no paziņošanas prasības saskaņā ar 2005. gada VTNP lēmumu, var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un atbrīvot no iepriekšējas paziņošanas prasības, ja šis atbalsts atbilst šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem. To iemeslu dēļ, kas līdzīgi 7.1.4.1. iedaļā izklāstītajiem iemesliem, šis atbalsts neatbilst nosacījumiem, kuri paredzēti 2011. gada VTNP lēmuma 4., 5. un 6. pantā, kas lielā mērā ir līdzīgi 2005. gada VTNP lēmuma 4., 5. un 6. pantam. Tādējādi šo atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu un atbrīvotu no paziņošanas prasības, pamatojoties uz 2011. gada VTNP lēmumu.

               (114)

               Tādējādi attiecīgie pasākumi ir nelikumīgs valsts atbalsts.

         7.4.   ATBALSTA SADERĪBA

               (115)

               Iepriekš paskaidroto iemeslu dēļ šo atbalstu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu saskaņā ar 2005. gada VTNP lēmumu un 2011. gada VTNP lēmumu. Tādējādi Komisija izvērtēs apspriežamo pasākumu saderību, pamatojoties uz kritērijiem, kuri attiecīgi noteikti 2011. gada VTNP nostādnēs un 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs, kas, šķiet, ir vienīgie iespējamie juridiskie pamati, saskaņā ar kuriem šie pasākumi potenciāli varētu tikt atzīti par saderīgiem ar iekšējo tirgu.

         7.4.1.
         Saderība atbilstīgi 2011. gada VTNP nostādnēm

               (116)

               Līguma 106. panta 2. punktā noteikts, ka “uz uzņēmumiem, kam uzticēti VTNP vai kas darbojas kā dalībvalstu fiskāli monopoli, attiecas Līgumos ietvertie noteikumi un jo īpaši noteikumi par konkurenci, ja šo noteikumu piemērojums de iure vai de facto netraucē veikt tiem uzticētos konkrētos uzdevumus. Tie nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu ES interesēm.”

               (117)

               Minētajā pantā ir paredzēts izņēmums no Līguma 107. pantā ietvertā valsts atbalsta aizlieguma, ciktāl atbalsts ir nepieciešams un proporcionāls, lai nodrošinātu VTNP sniegšanu atbilstīgi pieņemamiem ekonomiskajiem nosacījumiem. Saskaņā ar Līguma 106. panta 3. punktu Komisijai jānodrošina šā panta piemērošana, tostarp precizējot nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā uzskata, ka ir izpildīti nepieciešamības un proporcionalitātes kritēriji.

               (118)

               Līdz 2012. gada 31. janvārim Komisijas politiku, piemērojot atbrīvojumu no Līguma 106. panta 2. punkta, veidoja Kopienas nostādnes valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (turpmāk “2005. gada VTNP nostādnes”) (33) un 2005. gada VTNP lēmums.

               (119)

               Bet 2012. gada 31. janvārī stājās spēkā jauns VTNP dokumentu kopums, kurā bija iekļautas Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu (2011) (turpmāk “2011. gada VTNP nostādnes”) (34), un 2011. gada VTNP lēmums.

               (120)

               Saskaņā ar 2011. gada VTNP nostādņu 69. punktu “Komisija šajā paziņojumā izklāstītos principus piemēros nelikumīgam atbalstam, attiecībā uz kuru tā pieņem lēmumu pēc 2012. gada 31. janvāra, pat ja atbalsts tika piešķirts pirms šā datuma”.

               (121)

               2011. gada VTNP nostādņu 16. punktā ir izklāstītas prasības VTNP, lai varētu uzskatīt, ka pakalpojuma sniegšana ir uzticēta likumīgi. Proti, šo nostādņu 16. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka pilnvarojumā jāizskaidro SPS saturs un ilgums. Tāpēc šajā gadījumā to pašu iemeslu dēļ, kas jau iepriekš izklāstīti 7.1.4.1. un 7.3. iedaļā, konkrēto atbalstu nevar uzskatīt par saderīgu atbilstīgi 2011. gada VTNP nostādnēm.

               (122)

               Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgo atbalsta pasākumu nevar atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 106. panta 2. punktam.

         7.4.2.
         Saderība atbilstīgi 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm

               (123)

               2014. gada Aviācijas pamatnostādnes piemēro darbības atbalstam, kas piešķirts lidostām līdz 2014. gada 4. aprīlim (35). Saderības nosacījumi, kas paredzēti 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs attiecībā uz darbības atbalstu lidostām, atšķiras atkarībā no tā, vai atbalsts piešķirts pirms vai pēc 2014. gada 4. aprīļa – dienas, kad šīs pamatnostādnes stājas spēkā (36).

               (124)

               Darbības atbalstu, kas piešķirts pirms 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu stāšanās spēkā, tas ir, pirms 2014. gada 4. aprīļa, var atzīt par saderīgu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

                           a)

                              ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā – šis nosacījums inter alia ir izpildīts, ja atbalsts palielina Savienības iedzīvotāju mobilitāti un savienojumus starp reģioniem vai veicina reģionālo attīstību (37);

                           b)

                              valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība – dalībvalstīm ir jāpierāda, ka atbalsts ir piemērots, lai sasniegtu paredzēto mērķi vai atrisinātu problēmas, kuru risināšanai šis atbalsts ir paredzēts (38);

                           c)

                              valsts iejaukšanās nepieciešamība – atbalstam jābūt vērstam uz tādas situācijas risināšanu, kurā atbalsts var sniegt būtisku uzlabojumu, ko tirgus pats nespētu nodrošināt (39);

                           d)

                              stimulējošas ietekmes pastāvēšana – šis nosacījums ir izpildīts, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta – ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un pasažieru plūsmas apjomu – saimnieciskās darbības līmenis attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts (40);

                           e)

                              atbalsta summas samērīgums (līdz nepieciešamajam minimumam ierobežots atbalsts) – lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jāaprobežojas ar minimumu, kas nepieciešams, lai atbalstītā darbība notiktu (41);

                           f)

                              izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību
                               (42).

         7.4.2.1.   Ieguldījums precīzi definēta kopīgu interešu mērķa sasniegšanā

               (125)

               Darbības atbalsta pasākumi, kas īstenoti par labu Rumānijas reģionālajām lidostām, bija paredzēti, lai lidostām nodrošinātu pietiekami daudz kapitāla un tās turpinātu darboties rentabli. Saskaņā ar Rumānijas pausto reģionālajām lidostām ir būtiska nozīme, veicinot aptvēruma teritoriju pieejamību, un konkrētais finansējums uzlaboja lidostas drošību un efektivitāti, vienlaikus veicinot plašāku reģionālās attīstības mērķu sasniegšanu. Turklāt piemērotākais transporta veids uz/no šiem reģioniem ir gaisa transports, neatkarīgi no autoceļa/dzelzceļa pakalpojumiem, kas Rumānijā, ņemot vērā infrastruktūras slikto stāvokli, tomēr ir saistīti ar būtiski ilgāku ceļā pavadīto laiku.

               (126)

               Tomēr Komisija norāda, ka, ņemot vērā atsevišķu izmeklēšanā iesaistīto lidostu tiešo tuvumu, lidostu infrastruktūras iespējamo pārklāšanos varētu likt apšaubīt secinājums, ka šo lidostu finansēšana atbilst skaidri noteiktam kopīgu interešu mērķim. Tāpēc Komisijai jāizvērtē, vai šo lidostu finansēšana nerada lidostu infrastruktūras pārklāšanos vienā un tajā pašā aptvēruma teritorijā.

               (127)

               2014. gada Aviācijas pamatnostādnēs “lidostas aptvēruma teritorija” ir definēta kā ģeogrāfiskā tirgus robežas, ko parasti veido apgabals, kas ir 100 km rādiusā ap lidostu vai no kura uz lidostu ceļā pavadītais laiks nepārsniedz 60 minūtes, izmantojot automobili, autobusu, vilcienu vai ātrvilcienu. Konkrētas lidostas aptvēruma teritorijas definīcijā jāņem vērā katras konkrētās lidostas specifika. Aptvēruma teritorijas lielums un forma ir atkarīgi no vairākiem lidostas raksturlielumiem, tostarp tās darījumdarbības modeļa, atrašanās vietas un apkalpotajiem galamērķiem.

               (128)

               Kā iepriekš izklāstīts 24. apsvērumā, vienīgās lidostas, kuras tiek aplūkotas šajā novērtējumā un kuru aptvēruma teritorijā, proti 100 km vai 60 minūšu brauciena attālumā, izmantojot automašīnu, vilcienu vai ātrvilcienu, atrodas cita lidosta (kā izklāstīts 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 25. punkta 12. apakšpunktā), ir Aradas, Baja Mares, Satu Mares, Konstancas un Oradjas lidosta. Attiecībā uz visām pārējām lidostām Komisija uzskata, ka šis atbalsts veicināja infrastruktūras uzturēšanu darba kārtībā, kas vajadzīga pilsoņu mobilitātes un to reģionu pieejamības nodrošināšanai, kuros šīs lidostas atrodas, jo īpaši ņemot vērā autoceļu un dzelzceļa infrastruktūras slikto kvalitāti. Tādēļ attiecībā uz šīm lidostām atbalsts veicināja Savienības kopīgu interešu mērķa sasniegšanu. Attiecībā uz pārējām lidostām Komisija norāda turpmāko.

      Aradas lidosta

               (129)

               Aradas lidosta atrodas tikai 50 km attālumā no Timišoaras, kas sasniedzama pa autoceļu 40 minūtēs.

               (130)

               Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Timišoaras un Aradas lidostai bija dažādi darījumdarbības modeļi. Timišoara bija labi izveidota lidosta, kas īstenoja tādu darījumdarbības modeli, kurš būtiski atšķīrās no Aradas lidostas modeļa. Timišoaras lidosta piedāvāja galvenokārt regulārus lidojumus, kurus veica reģionāli un starptautiski pilna servisa pārvadātāji un kuri savienoja Timišoaru ar vairākām Rumānijas un Eiropas pilsētām (43), savukārt, kā minēts iepriekš 28. un 31. apsvērumā, Aradas lidostas darījumdarbības modeļa pamatā bija zemo cenu pārvadājumi. Abas lidostas turpināja darboties saskaņā ar dažādiem modeļiem, kamēr, sākot no 2009. gada, Aradas lidostā krasi samazinājās un pēc tam izsīka zemo cenu pārvadājumi (2015. gadā lidosta apkalpoja tikai 8 632 pasažierus, un saskaņā ar publiski pieejamo informāciju 2016. gadā tā vispār neveica pasažieru komercpārvadājumus), bet Timišoaras lidosta pievērsās zemo cenu pārvadājumiem. Tas, ka novērtējumā ietvertajā laikposmā un arī vēlāk Timišoaras un Aradas lidostu darījumdarbības modeļi atšķīrās, norāda uz to, ka abas lidostas viena otru aizstāj nepilnīgi.

               (131)

               Saskaņā ar Aviācijas pamatnostādņu 85. punktu nerentablu lidostu darbības pārklāšanās vai papildu neizmantotas jaudas radīšana nepalīdz sasniegt kopīgu interešu mērķi. Šajā sakarā Komisija norāda, ka novērtējumā ietvertajā laikposmā Timišoara bija rentabla. Turklāt Timišoaras lidosta laikposmā no 2007. gada līdz 2010. gadam veica ieguldījumus vairākos termināļos, lai palielinātu savu jaudu un varētu paplašināt gaisa pārvadājumus (piemēram, 2007. gadā tika paplašināts un modernizēts starptautisko lidojumu terminālis, bet laikposmā no 2008. gada līdz 2010. gadam tika paplašināts vietējais izlidošanas terminālis). Tāpēc Timišoaras lidostai – jau daudz lielākai – bija jāiegulda izaugsmē, un ir maz ticams, ka bez atbalsta piešķiršanas Aradas lidostai Timišoara varētu uzņemt Aradas pārvadājumus bez papildu ieguldījumiem. Šī ir vēl viena norāde uz to, ka abas lidostas viena otru aizstāj nepilnīgi.

               (132)

               Ņemot vērā iepriekš minētajā 130. un 131. apsvērumā izvirzītos argumentus, Komisija konstatē, ka, lai gan Aradas lidosta atrodas tajā pašā aptvēruma teritorijā, kurā atrodas arī Timišoaras lidosta, abu lidostu darbība nepārklājas.

               (133)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija var secināt, ka atbalsts Aradas lidostai veicināja iedzīvotāju mobilitāti un tā reģiona pieejamību, kurā lidosta atrodas, un tādēļ palīdzēja sasniegt precīzi definētu kopīgu interešu mērķi.

      Baja Mares un Satu Mares lidosta

               (134)

               Baja Mares un Satu Mares lidosta atrodas 76 km attālumā viena no otras, un abas lidostas apkalpoja galvenokārt regulāros reisus uz Bukaresti, kurus nodrošināja Rumānijas nacionālā aviosabiedrība TAROM. Pamatojoties uz publiski pieejamo informāciju, Baja Mares lidostā laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam TAROM nodrošināja vairākus iknedēļas lidojumus uz Bukaresti, savukārt Austrian Airlines attiecīgajā laikposmā no 2008. gada aprīļa līdz 2009. gada februārim nodrošināja vienu galamērķi (Vīni), bet Blue Air tikai dažus mēnešus (no 2009. gada oktobra līdz decembrim) apkalpoja trīs Eiropas galamērķus. TAROM nodrošināja arī vairākus iknedēļas lidojumus no Satu Mares lidostas uz Bukaresti. Tomēr, ņemot vērā ceļu infrastruktūras slikto stāvokli šajā apgabalā, ceļā pavadītais laiks, braucot pa autoceļiem, starp abām lidostām ir 1 h 10 min, kas pārsniedz 60 minūšu ceļā pavadāmā laika kritēriju, kuru saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm izmanto lidostas aptvēruma teritorijas precīzai noteikšanai.

               (135)

               Turklāt, kā iepriekš minēts 34. un 35. apsvērumā, atšķīrās to gaisa kuģu lielums, kurus varēja regulāri ekspluatēt abās lidostās, ņemot vērā infrastruktūras atšķirības.

               (136)

               Tādēļ, ņemot vērā iepriekš minētajā 134. un 135. apsvērumā izvirzītos argumentus, lai gan abas lidostas atrodas 100 kilometru attālumā, kas atbilst kritērijam, kuru saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm izmanto lidostas aptvēruma teritorijas precīzai noteikšanai, Komisija konstatē, ka abu lidostu darbība nepārklājas.

               (137)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsts, ko saņēma katra no abām lidostām, palīdzēja sasniegt precīzi definētu kopīgu interešu mērķi, palielinot to apgabalu mobilitāti un pieejamību, kuros šīs lidostas atrodas.

      Konstancas lidosta

               (138)

               Konstancas lidosta atrodas 45 km un 0 h 30 min brauciena attālumā no Tuzlas lidostas. Laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Konstancas lidosta piedāvāja regulārus lidojumus uz vairākiem Eiropas galamērķiem un tādēļ tai bija atšķirīgs darījumdarbības modelis salīdzinājumā ar Tuzlu, kas nepiedāvāja nevienu lidostas pakalpojumu komercaviācijas jomā un bija pievērsusies specializētiem lidojumiem (piemēram, lidojumiem, kas paredzēti lauksaimniecības vai reklāmas vajadzībām, kā arī brīvā laika pavadīšanas, mācību un ārkārtas palīdzības lidojumiem). Tādējādi, lai gan Tuzlas lidosta atrodas tajā pašā aptvēruma teritorijā, kurā atrodas arī Konstancas lidosta, to nevar uzskatīt par “lidostu” 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 25. punkta 6. apakšpunkta izpratnē, un tādēļ nevar uzskatīt, ka tās infrastruktūra un Konstancas lidostas infrastruktūra pārklājas.

               (139)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secina, ka atbalsts Konstancas lidostai palīdzēja sasniegt precīzi definētu kopīgu interešu mērķi, palielinot mobilitāti un pieejamību tajā apgabalā, kurā šī lidosta atrodas.

      Oradjas lidosta

               (140)

               Oradja atrodas 80 km attālumā no Debrecenas (Ungārija), bet ceļā pavadītais laiks ir vismaz 1 h 30 min (ņemot vērā vajadzību šķērsot Šengenas robežu).

               (141)

               Turklāt laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam šīm lidostām bija atšķirīgi darījumdarbības modeļi – Oradjas lidosta nodrošināja iekšzemes lidojumus, kurus veica reģionālie un valsts pārvadātāji, kas piedāvā pilnu pakalpojumu klāstu, bet Debrecenas lidosta tajā laikā pievērsās līgumreisiem (zemo cenu pārvadājumi sāka attīstīties tikai pēdējos gados). Tas norāda, ka novērtējumā ietvertajā laikposmā abas lidostas viena otru aizstāja nepilnīgi. Tādēļ, lai gan abas lidostas atrodas 100 kilometru attālumā, kas atbilst kritērijam, kuru saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm izmanto lidostas aptvēruma teritorijas precīzai noteikšanai, Komisija secina, ka abu lidostu darbība nepārklājas.

               (142)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija konstatē, ka atbalsts Oradjas lidostai palīdzēja sasniegt precīzi definētu kopīgu interešu mērķi, palielinot mobilitāti un pieejamību tajā apgabalā, kurā šī lidosta atrodas.

         7.4.2.2.   Valsts iejaukšanās nepieciešamība, valsts atbalsta kā politikas instrumenta piemērotība, stimulējošas ietekmes pastāvēšana, atbalsta summas samērīgums

               (143)

               Attiecībā uz atbalsta nepieciešamību 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 116. punktā paredzēts, ka darbības atbalstam jārada tāds būtisks uzlabojums, ko tirgus pats nevar nodrošināt. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 120. punktu dalībvalstīm ir jāpierāda, ka atbalsts ir piemērots, lai sasniegtu paredzēto mērķi vai atrisinātu problēmas, kuru risināšanai šis atbalsts ir paredzēts. Šis ir tas gadījums, kad, nesaņemot konkrēto atbalstu, attiecīgās Rumānijas lidostas, iespējams, būtu spiestas aiziet no tirgus, atņemot Rumānijas reģioniem transporta infrastruktūru, kurai ir būtiska nozīme to pieejamības un attīstības nodrošināšanā, vai lielā mērā samazināt savu darbību. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādnēm mazākas lidostas var saskarties ar grūtībām, nodrošinot savas darbības finansēšanu bez valsts finansējuma. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 118. punktu lidostas, kurās pasažieru plūsma nepārsniedz 200 000 pasažieru gadā, var nebūt spējīgas segt būtisku daļu savu darbības izmaksu. Šajā sakarā Komisija norāda, ka to vienpadsmit lidostu noslodze, kuras tiek aplūkotas šajā novērtējumā, laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam nepārsniedza 200 000 pasažieru.

               (144)

               Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 124. punktu darbības atbalstam ir stimulējoša ietekme, ja ir ticams, ka bez darbības atbalsta – ņemot vērā iespējamo ieguldījumu atbalstu un pasažieru plūsmas apjomu – saimnieciskās darbības apmērs attiecīgajā lidostā tiktu būtiski samazināts. Izskatāmajā lietā bez minētā atbalsta piešķiršanas atbalsta saņēmēju darbība tiktu būtiski samazināta vai pat vispār pārtraukta nesegto zaudējumu dēļ. Saskaņā ar 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 125. punktu, lai darbības atbalsts lidostām būtu samērīgs, tam ir jābūt ierobežotam līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu. Pasākumi, uz kuriem attiecas izmeklēšanas procedūra, nepārsniedza nepieciešamo minimumu, kas vajadzīgs, lai kompensētu zaudējumus un ļautu lidostām turpināt darboties rentabli.

               (145)

               Tādēļ Komisija secina, ka viss darbības atbalsts bija nepieciešams un ierobežots līdz minimumam, kas vajadzīgs, lai atbalstītā darbība notiktu.

         7.4.2.3.   Izvairīšanās no nepamatotas negatīvas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību

               (146)

               Kā iepriekš izklāstīts 24. apsvērumā, vienīgās lidostas, kuras tiek aplūkotas šajā novērtējumā un kuru tuvumā, proti 100 km vai 60 minūšu brauciena attālumā, izmantojot automašīnu, vilcienu vai ātrvilcienu, atrodas cita lidosta, ir Aradas, Baja Mares, Satu Mares, Konstancas un Oradjas lidosta. Kā iepriekš paskaidrots 128. apsvērumā, attiecībā uz visām pārējām lidostām Komisija uzskata, ka šis atbalsts veicināja tādas infrastruktūras uzturēšanu darba kārtībā, kas vajadzīga iedzīvotāju mobilitātes un to reģionu pieejamības nodrošināšanai, kuros šīs lidostas atrodas, jo īpaši ņemot vērā autoceļu un dzelzceļa infrastruktūras slikto kvalitāti. Tādēļ atbalsts šīm lidostām veicināja Savienības kopīgu interešu mērķa sasniegšanu un neradīja pārmērīgus konkurences kropļojumus. Attiecībā uz pārējām lidostām Komisija norāda turpmāko.

      Aradas lidosta

               (147)

               Komisija norāda, ka novērtējumā ietvertajā laikposmā Aradas lidostā bija ļoti ierobežota satiksme – gan absolūtā ziņā, gan salīdzinājumā ar Timišoaras lidostu (kas atrodas 50 km un 40 minūšu brauciena attālumā). Novērtējumā ietvertajā laikposmā pasažieru skaits Aradas lidostā svārstījās no 67 183 līdz 128 835 pasažieriem gadā, savukārt Timišoaras lidostas noslodze svārstījās no 859 329 līdz 991 758 pasažieriem gadā. Aradas lidostas noslodze veidoja tikai 7,8 % no Timišoaras lidostas noslodzes 2007. gadā, 14,5 % 2008. gadā un 8,8 % 2009. gadā. Konkurences ietekme, ko Aradas lidostas saņemtais atbalsts radīja Timišoaras lidostai, ir bijusi ļoti ierobežota, ņemot vērā noslodzes līmeņa atšķirības starp abām lidostām (44). Vispārīgāk runājot, atbalsta kopējā konkurences ietekme ir bijusi pietiekami pieticīga, ņemot vērā lidostas nelielo noslodzi. Turklāt nešķiet, ka noslodzes attīstība abās lidostās ir saistīta. Aradas lidostas noslodze palielinājās no 67 183 pasažieriem 2007. gadā līdz 128 835 pasažieriem 2008. gadā un samazinājās līdz 88 147 pasažieriem 2009. gadā, savukārt Timišoaras lidostas noslodze stabili pieauga (no 859 329 pasažieriem 2007. gadā līdz 886 083 pasažieriem 2008. gadā un 991 758 pasažieriem 2009. gadā) (45). Šis savstarpējās saistības trūkums liecina, ka abas lidostas apkalpoja dažādas vajadzības un tirgus segmentus, nevis vienkārši dublēja viena otru.

               (148)

               Turklāt, ņemot vērā to, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Timišoaras lidosta bija rentabla un veica ieguldījumus savas jaudas palielināšanai, ir maz ticams, ka Aradas lidostas atbalstam bija būtiska ietekme uz Timišoaras lidostas darbību.

               (149)

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka atbalsta izraisītie konkurences kropļojumi bija ierobežoti un nebija lielāki par atbalsta devumu mobilitātes un pieejamības nodrošināšanā.

      Baja Mares un Satu Mares lidosta

               (150)

               Ņemot vērā abu lidostu ļoti zemo noslodzes līmeni novērtējumā ietvertajā laikposmā (no 15 334 pasažieriem 2007. gadā līdz 24 983 pasažieriem 2009. gadā attiecībā uz Baja Mares lidostu un no 5 883 pasažieriem līdz 11 101 pasažieriem 2009. gadā attiecībā uz Satu Mares lidostu) un atšķirības ekspluatējamo gaisa kuģu lielumā, kā iepriekš norādīts 34. un 35. apsvērumā, Komisija secina, ka šā atbalsta izraisītie konkurences kropļojumi bija ļoti ierobežoti un nebija lielāki par atbalsta devumu mobilitātes un pieejamības nodrošināšanā.

      Konstancas lidosta

               (151)

               Kā iepriekš paskaidrots 138. apsvērumā, Konstancas lidostai, kura nodrošināja komercpārvadājumus, bija citāds darījumdarbības modelis nekā tuvējai Tuzlas lidostai, kas nepiedāvāja nevienu lidostas pakalpojumu komercaviācijas jomā. Tuzlas lidosta nav pat “lidosta” 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 25. punkta 6. apakšpunkta izpratnē. Turklāt novērtējumā ietvertajā laikposmā Konstancas lidostai bija ļoti zema noslodze, kas ierobežoja tās saņemtā atbalsta izraisītos konkurences kropļojumus. Tādēļ Komisija konstatē, ka laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Konstancas lidostas saņemtā atbalsta devums mobilitātes un pieejamības nodrošināšanā bija lielāks par jebkuru minētā atbalsta izraisītu konkurences kropļojumu.

      Oradjas lidosta

               (152)

               Kā iepriekš paskaidrots 37. un 140. apsvērumā, Oradja atrodas 80 km attālumā no Debrecenas (Ungārija), bet ceļā pavadītais laiks ir vismaz 1 h 30 min (ņemot vērā vajadzību šķērsot Šengenas robežu). Turklāt laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Oradjas lidostai bija ļoti zema noslodze (nepārsniedza 40 000 pasažieru) un atšķirīgs darījumdarbības modelis salīdzinājumā ar Debrecenas lidostu (sk. 141. apsvērumu).

               (153)

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, Oradjas lidostas saņemtā atbalsta devums mobilitātes un pieejamības nodrošināšanā bija lielāks par jebkuru minētā atbalsta izraisītu konkurences kropļojumu.

         7.4.3.
         Secinājums par atbalsta saderību

               (154)

               Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu, Komisija secina, ka atbalsts, kas laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam piešķirts Rumānijas lidostām Aradā, Bakeu, Baja Marē, Krajovā, Jasi, Oradjā, Satu-Marē, Sibiu, Sučavā, Tulčā un Konstancā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi Līguma 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

               (155)

               Šis novērtējums pilnīgi neskar nevienu turpmāk iespējamo Komisijas vērtējumu attiecībā uz jebkuru iespējamo atbalstu, kas piešķirts šīm lidostām pēc 2014. gada 4. aprīļa, jo jebkurš šāds atbalsts būtu jāizvērtē atbilstoši kritērijiem, kuri atšķiras no tiem, kas piemērojami attiecīgajiem pasākumiem (46).

         8.   SECINĀJUMS

               (156)

               Finansējums, ko laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Rumānijas publiskās iestādes piešķīra lidostām, kas atrodas Aradā, Bakeu, Baja Marē, Krajovā, Jasi, Oradjā, Satu-Marē, Sibiu, Sučavā, Tulčā un Konstancā, ir nelikumīgs valsts atbalsts, kas ir saderīgs ar iekšējo tirgu atbilstīgi LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

               (157)

               Šā lēmuma 69. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ izmeklēšana attiecībā uz valsts finansējumu, kas laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam piešķirts Klužas-Napokas lidostai un Tirgumurešas lidostai, nav izbeigta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Valsts finansējums RON 490 401,3 tūkstošu apmērā, ko laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Rumānija ir piešķīrusi Rumānijas lidostām Aradā, Bakeu, Baja Marē, Krajovā, Jasi, Oradjā, Satu-Marē, Sibiu, Sučavā, Tulčā un Konstancā, Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punkta izpratnē ir valsts atbalsts, kas sniegts, pārkāpjot Līguma par Eiropas Savienības darbību 108. panta 3. punktu.
   2.   Šā lēmuma 1. punktā minētais valsts atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunkta izpratnē.
   2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

      Briselē, 2016. gada 27. septembrī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas locekle

         Margrethe VESTAGER

      (1)  OV C 207, 13.7.2011., 3. lpp.

      (2)  “D kategorijas” lidostas, proti, lidostas, kurās pasažieru plūsma gadā nepārsniedz 1 miljonu pasažieru, kā definēts 2005. gada vadlīnijās par lidostu finansēšanu un valsts atbalstu darbības uzsākšanai aviosabiedrībām, kas veic lidojumus no reģionālām lidostām (OV C 312, 9.12.2005., 1. lpp.).

      (3)  Oficiālā izmeklēšanas procedūra attiecas gan uz paziņoto shēmu, ar ko paredz valsts finansējumu mazo reģionālo lidostu infrastruktūras attīstīšanai, gan uz valsts finansējumu, kas piešķirts atsevišķu lidostu darbības zaudējumu segšanai.

      (4)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

      (5)  Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmums 2005/842/EK par EK līguma 86. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 312, 29.11.2005., 67. lpp.).

      (6)  OV C 99, 4.4.2014., 3. lpp.

      (7)  Sk. 2. zemsvītras piezīmi.

      (8)  Valsts atbalsts – Rumānija – Valsts atbalsts SA.31662 (11/C) (ex CP 237/10) – Timišoaras starptautiskā lidosta – Wizz Air – Uzaicinājums iesniegt piezīmes saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu (OV C 270, 13.9.2011., 11. lpp.).

      (9)  Valdības lēmumā 523/1998 paredzēts, ka i) kapitāla izdevumi, kas saistīti ar pašu aktīviem, būtu finansējami no pašu resursiem, kredītiem un citiem avotiem; ii) izmaksas, kas saistītas ar jaunu publisku aktīvu izveidi, kā arī jau esošo publisko aktīvu paplašināšanu un modernizēšanu, būtu sedzamas no valsts budžeta; iii) valdības apstiprinātu lidostas ieguldījumu finansēšana līdz jaunās juridiskās personas izveides dienai būtu nodrošināma no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu; iv) maksājumu saistības attiecībā uz ieguldījumiem, kas saistīti ar privātiem līdzekļiem, kuri nav pamatoti līdz jaunās juridiskās personas izveidei, būtu sedzamas no pašu resursiem, kas papildināti ar valsts finansējumu; v) maksājumu saistības, kas saistītas ar tādu jaunu publisku aktīvu izveidi vai jau esošo aktīvu modernizāciju, kuri nav pamatoti līdz jaunās juridiskās personas izveidei, būtu sedzamas no valsts budžeta.

      (10)  Lidosta bija atvērta tikai janvārī.

      (11)  Komisijas 2015. gada 19. februāra vēstule.

      (12)  Rumānijas 2015. gada 19. marta un 2016. gada 24. jūnija vēstule.

      (13)  Salīdzinājumam – gaisa kuģim Embraer ERJ 135 ER ir 37 sēdvietas un MTOW sasniedz 19 000 kg.

      (14)  Lieta SA.32963 (2012/NN) (ex 2011/CP) – Rumānija – Valsts atbalsts Wizz Air un Klužas-Napokas lidostai (OV C 104, 18.3.2016., 77. lpp.).

      (15)  Lieta SA.33769 (2015/NN) (ex 2011/CP) – Rumānija – Iespējams atbalsts Târgu-Mureș Transilvania lidostai, Wizz Air, Ryanair un citām aviokompānijām (OV C 104, 18.3.2016., 45. lpp.).

      (16)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, 93. punkts. Sk. arī analīzi šā lēmuma 84. un 85. apsvērumā.

      (17)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi.

      (18)  Tiesas 1991. gada 23. aprīļa spriedums Klaus Höfner un Fritz Elser/Macrotron, C-41/90, EU:C:1991:161, 21. punkts; Tiesas 1993. gada 17. februāra spriedums Poucet un Pistre/AGF un Cancava, C-160/91, EU:C:1993:63, 17. punkts; Tiesas 1998. gada 18. jūnija spriedums Komisija/Itālija, C-35/96, EU:C:1998:303, 36. punkts.

      (19)  Tiesas 1994. gada 19. janvāra spriedums SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7.

      (20)  Komisijas 2003. gada 19. marta Lēmums N 309/2002, lidojumu drošība – darbības zaudējumu izlīdzināšanai pēc 2001. gada 11. septembra terora aktiem (OV C 148, 25.6.2003., 7. lpp.).

      (21)  Sk. jo īpaši Tiesas 1994. gada 19. janvāra spriedumu SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, C-364/92, EU:C:1994:7, 30. punkts, un Tiesas 2009. gada 26. marta spriedumu Selex Sistemi Integrati/Komisija, C-113/07 P, EU:C:2009:191, 71. punkts.

      (22)  Sk. Tiesas 2005. gada 3. marta spriedumu Heiser, C-172/03, EU:C:2005:130, 36. punkts un tajā minētā judikatūra.

      (23)  Tiesas 1987. gada 14. oktobra spriedums Vācijas Federatīvā Republika/Eiropas Kopienu Komisija, C-248/84, EU:C:1987:437, un Vispārējās tiesas 2011. gada 12. maija spriedums apvienotajās lietās Région Nord-Pas-de-Calais, T-267/08, EU:T:2011:209, un Communauté d'agglomération du Douaisis/Eiropas Komisija, T-279/08, EU:T:2011:209, 108. punkts.

      (24)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums Altmark Trans GmbH un Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415.

      (25)  47. punkts Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības atbalsta noteikumu piemērošanu kompensācijai, kas piešķirta par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu sniegšanu (OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.).

      (26)  Tiesas 1974. gada 27. marta spriedums Belgische Radio en Televisie/SV SABAM un NV Fonior, C-127/73, EU:C:1974:6, 19. un 20. punkts; Tiesas 1989. gada 11. aprīļa spriedums Ahmed Saeed Flugreisen un Silver Line Reisebüro GmbH/Zentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs e.V., C-66/86, EU:C:1989:140, 55., 56. un 57. punkts; Tiesas 1983. gada 2. marta spriedums Gesellschaft zur Verwertung von Leistungsschutzrechten mbH (GVL)/Komisija, C-7/82, EU:C:1983:52; Tiesas 1981. gada 14. jūlija spriedums Gerhard Züchner/Bayerische Vereinsbank AG, C-172/80, EU:C:1981:178.

      (27)  Komisijas paziņojums “Vispārējas nozīmes pakalpojumi Eiropā” (“2001. gada VTNP paziņojums”) (OV C 17, 19.1.2001., 4. lpp.).

      (28)  Tiesas 2003. gada 24. jūlija spriedums Altmark Trans un Regierungspräsidium Magdeburg, C-280/00, EU:C:2003:415, 87. punkts; Vispārējās tiesas 2012. gada 7. novembra spriedums CBI/Komisija, T-137/10, Krājumā nav publicēts, 97. un 98. punkts.

      (29)  OV C 8, 11.1.2012., 4. lpp.

      (30)  Minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

      (31)  Sk. minētā lēmuma 10. pantu attiecībā uz 2005. gada VTNP lēmuma spēkā stāšanās dienu un jo īpaši attiecībā uz šā lēmuma 4. panta c), d) un e) punkta un 6. panta piemērošanas dienu.

      (32)  Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmums 2012/21/ES par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.).

      (33)  OV C 297, 29.11.2005., 4. lpp.

      (34)  OV C 8, 11.1.2012., 15. lpp.

      (35)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 172. punkts.

      (36)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts.

      (37)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 113. punkts.

      (38)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 120. punkts.

      (39)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 116. punkts.

      (40)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 124. punkts.

      (41)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 125. punkts.

      (42)  2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 137. punkts un 131. punkts.

      (43)  Zemo cenu aviopārvadātājs Wizz Air sāka savu darbību Timišoaras lidostā tikai 2008. gada beigās.

      (44)  Lietā par valsts atbalstu SA.33961 (2012/C) (ex 2012/NN), ko Francija sniegusi Nīmas-Uzē-Levigānas tirdzniecības un rūpniecības kamerai, Veolia Transport Aéroport de Nîmes, Ryanair Limited un Airport Marketing Services Limited (OV L 113, 27.4.2016., 32. lpp.), Komisija konstatēja, ka konkurences ietekme, ko Nīmas lidostas saņemtais atbalsts rada tuvējai Monpeljē lidostai, arī inter alia uzskatāma par ierobežotu, ņemot vērā noslodzes atšķirības starp abām lidostām, jo Nīmas lidostas noslodze bija sešas reizes zemāka nekā Monpeljē lidostas noslodze.

      (45)  Savstarpējās saistības trūkums tuvāko lidostu noslodzes attīstībā bija arī viens no kritērijiem, ko izmantoja lietā par valsts atbalstu SA.22614 (C 53/07), ko Francija piešķīrusi Po-Bearnas tirdzniecības un rūpniecības kamerai, Ryanair, Airport Marketing Services un Transavia (OV L 201, 30.7.2015., 109. lpp.), lai atzītu Po lidostas atbalsta saderību.

      (46)  Jo īpaši attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts pēc 2014. gada aprīļa, 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 115. punktā paredzēts, ka ir jāpierāda nerentablo lidostu iespējas pēc pārejas perioda beigām pilnībā segt darbības izmaksas (sk. 2014. gada Aviācijas pamatnostādņu 128., 129. un 130. punktu), bet šo Aviācijas pamatnostādņu 132. punktā izklāstīts, ka dalībvalstīm jāpierāda tas, ka visas lidostas aptvēruma teritorijā pēc pārejas perioda beigām spēs pilnībā segt darbības izmaksas.


title: Padomes lēmums (2000. gada 7. novembris), ar ko groza Lēmumu 2000/24/EK, lai attiecinātu Eiropas Investīciju bankai piešķirto Kopienas garantiju arī uz aizdevumiem projektiem Horvātijā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32000D0688

Oficiālais Vēstnesis L 285 , 10/11/2000 Lpp. 0020 - 0021

		Padomes lēmums(2000. gada 7. novembris),ar ko groza Lēmumu 2000/24/EK, lai attiecinātu Eiropas Investīciju bankai piešķirto Kopienas garantiju arī uz aizdevumiem projektiem Horvātijā(2000/688/EK)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2],tā kā:(1) Vispārējo lietu padome 1995. gada 6. martā pieņēma direktīvas attiecībā uz sarunām par ekonomikas un tirdzniecības nolīguma, tostarp finanšu protokola, noslēgšanu ar Horvātiju. Finanšu protokolā bija ietverts īpašs 230 miljonu EUR Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumu mehānisms Horvātijai piecu gadu laikposmam. Padomes prezidentvalsts 1995. gada 4. augustā paziņoja, ka sakarā ar militāro operāciju sākšanos Krajinā tiek apturētas sarunas ar Horvātiju par ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu.(2) Pēdējie sasniegumi pēc parlamenta un prezidenta vēlēšanu rezultātiem 2000. gada sākumā ir būtiski izmainījuši politisko scenāriju Horvātijā. Jaunā Horvātijas valdība pilnībā ir apņēmusies ieviest politiskās un ekonomiskās reformas programmu saskaņā ar Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesa Dienvidaustrumu Eiropai nosacījumiem.(3) Vispārējo lietu padome 2000. gada 24. janvārī pieņēma īpašu ziņojumu par Horvātiju un uzsvēra savu gatavību palīdzēt Horvātijai risināt esošās problēmas, lai izveidotu tuvākas attiecības ar Eiropas Savienību.(4) Pēc Vispārējo lietu padomes 2000. gada 14. februāra uzaicinājuma, Komisija 2000. gada 24. maijā pieņēma ziņojumu par iespēju uzsākt Stabilizācijas un asociācijas nolīguma sarunas. Šo ziņojumu 2000. gada 14. jūnijā apstiprināja Vispārējo lietu padome, pēc tam Komisija 2000. gada 19. jūlijā pieņēma Padomei adresētu ieteikumu par sarunu uzsākšanu.(5) Ir svarīgi parādīt Eiropas Savienības atbalstu Horvātijai laikā, kad tiek īstenota politiskā un ekonomiskā reformu programma, kas izstrādāta pēc 2000. gada sākumā notikušajām vēlēšanām saskaņā ar Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesu, kā arī ir svarīgi atbalstīt Horvātijas investīcijas infrastruktūrā un privātā sektora attīstībā.(6) Tādēļ ir ieteicams nodrošināt garantijas pilnvaras EIB, lai atļautu tai apstiprināt aizdevumu operācijas Horvātijā. EIB ir norādījusi savu spēju un vēlmi piešķirt aizdevumus no saviem finanšu resursiem Horvātijā, saskaņā ar tās Statūtiem.(7) Padome 1994. gada 31. oktobrī pieņēma Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai [3].(8) Padomes Lēmums 2000/24/EK [4] piešķir EIB Kopienas garantiju zaudējumiem attiecībā uz aizdevumiem projektiem ārpus Kopienas (Centrāleiropā un Austrumeiropā, Vidusjūras valstīs, Latīņamerikā un Āzijā un Dienvidāfrikas Republikā).(9) Šī vispārējā garantija, kas attiecas uz vispārējām EIB ārējās kreditēšanas pilnvarām, kuras noteiktas Lēmumā 2000/24/EK, būtu jāattiecina uz Horvātiju. Aizdevumu piešķiršanai noteiktais limits būtu jāpalielina, lai varētu attiecināt atbilstīgos aizdevumu mehānismus uz Horvātiju. Tādēļ atbilstīgi jāgroza Lēmums 2000/24/EK.(10) Līgums šā lēmuma pieņemšanai neparedz citas pilnvaras, kā tās, kas paredzētas 308. pantā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmuma 2000/24/EK 1. pantu groza šādi.1. Panta 1. punkta otrās daļas otro teikumu groza šādi:a) ievaddaļā "EUR 18410 miljoni" aizstāj ar "EUR 18660 miljoni";b) pirmajā ievilkumā, "EUR 8680 miljoni" aizstāj ar "EUR 8930 miljoni".2. Panta 2. punkta pirmajā ievilkumā aiz vārda "Bulgārija" iekļauj vārdu "Horvātija".2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Briselē, 2000. gada 7. novembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsL. Fabius[1] OV C 311 E, 31.10.2000., 329. lpp.[2] Atzinums sniegts 2000. gada 6. oktobrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).[3] OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1149/1999 (OV L 139, 2.6.1999., 1. lpp.).[4] OV L 9, 13.1.2000., 24. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes lēmums (1990. gada 22. oktobris) par protokola noslēgšanu, kas pagarina Eiropas Ekonomikas kopienas un Taizemes Karalistes Sadarbības nolīgumu par manioka ražošanu, realizāciju un tirdzniecību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31990D0637

Oficiālais Vēstnesis L 347 , 12/12/1990 Lpp. 0023 - 0023

		Padomes lēmums(1990. gada 22. oktobris)par protokola noslēgšanu, kas pagarina Eiropas Ekonomikas kopienas un Taizemes Karalistes Sadarbības nolīgumu par manioka ražošanu, realizāciju un tirdzniecību(90/637/EEK)EIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 113. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā protokola noslēgšanā par Eiropas Ekonomikas kopienas un Taizemes Karalistes Sadarbības nolīguma pagarināšanu par manioka ražošanu, realizāciju un tirdzniecību [1] ir to savstarpēja ieinteresētība;tā kā minētais protokols būtu jāapstiprina,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina protokolu par Eiropas Ekonomikas kopienas un Taizemes Karalistes Sadarbības nolīguma pagarināšanu par manioka ražošanu, realizāciju un tirdzniecību.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīt personu, kas ir tiesīga parakstīt 1. pantā minēto nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.Luksemburgā, 1990. gada 22. oktobrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsG. de Michelis[1] OV L 219, 28.7.1982., 53. lpp.--------------------------------------------------