title: Padomes Lēmums (ES) 2018/404 (2018. gada 13. marts) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

text:
               16.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 74/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/404
   (2018. gada 13. marts)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014 (1) ir paredzēts, ka valstis, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalās finansiāla atbalsta instrumentā ārējām robežām un vīzām un ka ir jānoslēdz vienošanās par minēto valstu finansiālajām iemaksām un papildu noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp par noteikumiem, kas nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju.

               (2)

               Padome 2014. gada 14. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Norvēģijas Karalisti, Islandes Republiku, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par nolīgumu, ar ko nosaka kārtību, kādā tās piedalās Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumentā 2014.–2020. gada laikposmā. Sarunas ar Šveices Konfederāciju tika sekmīgi pabeigtas, 2017. gada 21. aprīlī parafējot nolīgumu.

               (3)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, izlemj, vai tā šo lēmumu ieviesīs savos tiesību aktos.

               (4)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)

               Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (3); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)

               Nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (4), ņemot vērā tā noslēgšanu.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu Savienības vārdā.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 13. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         V. GORANOV

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

      (4)  Nolīguma teksts tiks publicēts kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/458 (2018. gada 19. marts), ar ko atceļ Kopējo nostāju 97/193/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret personām, kuras izdarījušas vardarbības aktus Mostarā notikušajos incidentos 1997. gada 10. februārī

text:
               20.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 77/16

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/458
   (2018. gada 19. marts),
   ar ko atceļ Kopējo nostāju 97/193/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret personām, kuras izdarījušas vardarbības aktus Mostarā notikušajos incidentos 1997. gada 10. februārī
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 1997. gada 17. martā pieņēma Kopējo nostāju 97/193/KĀDP (1).

               (2)

               Pamatojoties uz Kopējās nostājas 97/193/KĀDP pārskatīšanu, ar Kopējo nostāju noteiktie pasākumi būtu jāatceļ.

               (3)

               Tāpēc Kopējā nostāja 97/193/KĀDP būtu jāatceļ,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo tiek atcelta Kopējā nostāja 97/193/KĀDP.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 19. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Kopējā nostāja 97/193/KĀDP (1997. gada 17. marts), ko Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību J.2 pantu, formulējusi par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret personām, kuras izdarījušas vardarbības aktus Mostarā notikušajos incidentos 1997. gada 10. februārī (OV L 81, 21.3.1997., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/459 (2018. gada 19. marts), ar ko groza Lēmumu 2011/173/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā

text:
               20.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 77/17

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/459
   (2018. gada 19. marts),
   ar ko groza Lēmumu 2011/173/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 21. martā pieņēma Lēmumu 2011/173/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā (1).

               (2)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2011/173/KĀDP pārskatīšanu, minētie ierobežojošie pasākumi būtu jāturpina līdz 2019. gada 31. martam.

               (3)

               Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2011/173/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmuma 2011/173/KĀDP 6. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

      “Šo lēmumu piemēro līdz 2019. gada 31. martam.”

   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 19. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         F. MOGHERINI

      (1)  Padomes Lēmums 2011/173/KĀDP (2011. gada 21. marts) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Bosnijā un Hercegovinā (OV L 76, 22.3.2011., 68. lpp.).


title: Komisijas Lēmums (2018. gada 14. marts) par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā, ar ko groza Komisijas Lēmumu C(2015) 9500 attiecībā uz iemaksām Bēgļu atbalsta mehānismā Turcijā

text:
               21.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 106/4

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2018. gada 14. marts)
   par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā, ar ko groza Komisijas Lēmumu C(2015) 9500 attiecībā uz iemaksām Bēgļu atbalsta mehānismā Turcijā
   (2018/C 106/05)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 210. panta 2. punktu un 214. panta 6. punktu,
   tā kā:

               (1)

               ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojuma (“paziņojums”) 6. punktā noteikts, ka Savienība līdz 2018. gada beigām nodrošinās papildu 3 000 000 000 euro finansējumu mehānismam, tiklīdz gandrīz pilnībā būs izmantoti sākotnēji Bēgļu atbalsta mehānismam Turcijā (“mehānisms”) piešķirtie 3 000 000 000 euro un ja būs izpildīti attiecīgie noteikumi.

               (2)

               Dalībvalstu valdību pārstāvji 2016. gada 3. februārī izstrādāja Kopīgu izpratni, ar ko izveido pārvaldības un nosacījumu sistēmu Bēgļu atbalsta mehānismam Turcijā starp ES dalībvalstīm un Komisiju” (“kopīga izpratne”).

               (3)

               Komisija norāda, ka iemaksu sadalījums pirmajam piešķīrumam bija 1 000 000 000 euro no Savienības budžeta un 2 000 000 000 euro no dalībvalstīm. Tā uzskata, ka otrajam piešķīrumam 2018. un 2019. gadam būtu jānorisinās pēc tāda paša sadalījuma principa.

               (4)

               Pakāpeniska palīdzības sniegšana ir atkarīga no izpratnes starp Eiropas Savienību un Turciju pastāvīgas īstenošanas, lai izvērstu savu sadarbību to personu atbalstam, kurām piešķirts pagaidu aizsardzības statuss, un krīzes pārvaldībai saskaņotā veidā.

               (5)

               Atsevišķās dalībvalstu iemaksas būtu jāiekļauj Savienība budžetā kā ārējie piešķirtie ieņēmumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (1) 21. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Komisijai, kura saskaņā ar Līguma 317. pantu ir vienīgā atbildīgā par Savienības budžeta izpildi un kura rīkojas Savienības vārdā, būtu jāsaņem dalībvalstu iemaksu sertifikāti. Ikviens iemaksu sertifikāts, kas izteikts euro, saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 7. panta 2. punktu (2) ļauj Komisijai pēc minētā sertifikāta saņemšanas darīt pieejamas attiecīgās saistību apropriācijas. Atsevišķajiem iemaksu sertifikātiem jābūt balstītiem uz vienotu paraugu, lai vajadzības gadījumā tos varētu pielāgot konkrētām vajadzībām.

               (6)

               Lēmumi un darbības, kas saistītas ar humānās palīdzības sniegšanu, tiks veiktas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1257/96 (3) un Eiropas konsensa par humāno palīdzību (4) principiem.

               (7)

               Iepriekš minēto iemeslu dēļ ir attiecīgi jāgroza Komisijas Lēmums C(2015) 9500,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Komisijas Lēmumu C(2015) 9500 groza šādi:

               1)

               lēmuma 1. pantu aizstāj ar šādu:
               “Ar šo lēmumu izveido koordinācijas mehānismu – Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā (“mehānisms”), kura mērķis ir palīdzēt Turcijai risināt neatliekamās bēgļu un personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, un to uzņēmēju kopienu humānās un attīstības vajadzības, kā arī palīdzēt valsts un vietējām iestādēm pārvaldīt un risināt bēgļu un personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, pieplūduma radītās sekas.”;

               2)

               lēmuma 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “Mehānisma konkrētais mērķis ir uzlabot bēgļiem un personām, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, un to uzņēmējām kopienām, kā arī valsts un vietējām iestādēm bēgļu un personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, pieplūduma radīto seku pārvaldībā un risināšanā sniegtā atbalsta efektivitāti un atbilstību.”;

               3)

               lēmuma 4. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

                           “1.

                           Ar šo mehānismu koordinē summu 3 000 000 000 euro apmērā 2016.–2017. gadam un papildu summu 3 000 000 000 euro apmērā 2018.–2019. gadam.

                              ES budžeta ieguldījums

                           2.

                           1 000 000 000 euro no attiecīgajām kopējām summām, kas ir 3 000 000 000 euro 2016.–2017. gadam, kā arī 2018.–2019. gadam, finansē no ES budžeta, ņemot vērā atbilstošus individuālos finansēšanas lēmumus saskaņā ar 84. panta 2. punktu Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un saskaņā ar tās finanšu noteikumiem un prasībām attiecīgajā pamataktā.”;

               4)

               lēmuma 4. pantam pievieno šādu 4. punktu:

                           “4.

                           Dalībvalstis iemaksā summu 2 000 000 000 euro apmērā 2018.–2019. gadam, pamatojoties uz iemaksu sadalījumu, kas balstīts uz nacionālā kopienākuma (NKI) koeficientu [Eiropas Savienības 2018. gada budžetu].”;

               5)

               lēmuma 5. panta 1. punkta iv) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

                           “iv)

                           uzrauga dalībvalstu iemaksas saskaņā ar iemaksu grafiku, kas norādīts katras dalībvalsts iemaksu sertifikātā.”;

               6)

               lēmuma 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
               “Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izvērtē mehānisma pirmo piešķīrumu līdz 2021. gada 31. decembrim un otro piešķīrumu – līdz 2023. gada 31. decembrim.”;

               7)

               lēmuma 9. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

                           “1.

                           Šis mehānisms ir spēkā no 2016. gada 1. janvāra attiecībā uz finanšu iemaksām 2016. un 2017. budžeta gadā un finanšu iemaksām 2018.–2019. budžeta gadā. Mehānismu pārvalda, pamatojoties uz dalībvalstu iemaksām un to grafiku, kas paziņots Komisijai un ko Komisija apstiprinājusi.”

         2. pants
   1.   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
   2.   To publicēs Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 14. martā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Johannes HAHN

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

      (2)  OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.

      (3)  Padomes 1996. gada 20. jūnija Regula (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību (OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.).

      (4)  Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgais paziņojums “Eiropas konsenss par humāno palīdzību” (OV C 25, 30.1.2008., 1. lpp.).

      PASKAIDROJUMA RAKSTS
      Komisijas lēmuma par Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā, ar ko groza Komisijas Lēmumu C(2015) 9500 attiecībā uz iemaksām Bēgļu atbalsta mehānismā Turcijā, pieņemšana
      Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā tika izveidots 2015. gadā kā spēcīgs pierādījums ES saistībām atbalstīt bēgļus Turcijā. Tas aptver gan humāno, gan cita veida atbalstu, lai palīdzētu Turcijai bēgļu uzņemšanas centienos. Finansējuma pirmā daļa 3 miljardu euro apjomā mehānisma ietvaros tika piešķirta 2016. un 2017. gadam.
      Pirmās daļas piešķīrums Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā ietvaros bija sekmīgs. Visa operatīvās darbības finansējuma summa 3 miljardu euro apjomā tika ieplānota, apstiprināta un par to tika noslēgti līgumi 21 mēneša laikā kopš ES un Turcijas paziņojuma noslēgšanas 2016. gada martā. Otrais ziņojums par mehānismu (1) ietver sīkāku informāciju par rezultātiem un kopumā 72 projektu īstenošanu. Ziņojums liecina par taustāmiem rezultātiem. Tas ietver ikmēneša ienākumu atbalstu gandrīz 1,2 miljoniem visneaizsargātāko bēgļu ikmēneša naudas pārvedumu veidā no ārkārtas sociālās drošības tīkla; turku valodas apmācību 312 000 bērnu bēgļu un mācību materiālus 500 000 studentu un primārās veselības aprūpes konsultācijas gandrīz 764 000 bēgļu un vakcinācijas vairāk nekā 217 000 Sīrijas bēgļu bērniem. Mehānisma pārvaldība arī deva iespēju izveidot partnerības pieeju starp ES un dalībvalstīm, un kopīga pārvaldība nebūtu iespējama bez finansējuma, kas tiek piešķirts tieši no ES budžeta.
      ES ir nopietni ieinteresēta turpināt iesākto darbu, kas ir izrādījies efektīvs. Tādējādi šis Komisijas lēmums tiek sagatavots ar mērķi nodrošināt, ka mehānisma vērtīgais darbs var turpināties, kā tas izklāstīts ES un Turcijas paziņojumā.
      ES un Turcijas paziņojumā tika apstiprināts, ka ES mehānisma vajadzībām līdz 2018. gada beigām piesaistīs vēl 3 miljardus euro, ja tiks izpildīti attiecīgie nosacījumi. Tādējādi, lai nodrošinātu mehānisma projektu turpināšanos un pastāvīgu atbalstu bēgļiem, ir vajadzīgs lēmums par papildu finansējumu. Tāpēc Komisija pieņem lēmumu par otro piešķīrumu 3 miljardu euro apmērā Bēgļu atbalsta mehānismam Turcijā. Saskaņā ar mehānismu piesaistīto budžetu 2016. un 2017. gadā veidoja 1 miljards euro no ES budžeta, un 2 miljardi euro bija dalībvalstu iemaksas kā ārējie piešķirtie ieņēmumi. Tiek ierosināts šādu kārtību turpināt 2018. un 2019. gadā. Šāds sadalījums nodrošina, ka ES budžetā saglabājas pietiekamas rezerves, lai risinātu ārkārtas gadījumus un negaidītas krīzes līdz pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas beigām, jo īpaši migrācijas jomā.
      Dalībvalstu iemaksu nodrošināšana mehānismam 2016. un 2017. gadā sekoja pēc tam, kad tika panākta vienošanās par kopīgu izpratni, ar ko izveido pārvaldības un nosacījumu sistēmu Bēgļu atbalsta mehānismam Turcijā starp Komisiju un 28 dalībvalstu valdību pārstāvjiem (2). Mehānisma struktūras pārvaldība, kuras kodols ir komiteja, kurā visām dalībvalstīm ir balsstiesības un Turcija piedalās padomdevēja statusā, ir izrādījusies ļoti efektīva. Ja otro piešķīrumu veidotu tikai ES budžeta līdzekļi, tiktu piemēroti ES standarta noteikumi un dalībvalstis tiktu izslēgtas no mehānisma pārvaldības. Komisija aicina dalībvalstis noteikt līdzīgu kārtību attiecībā uz 2018. un 2019. gadu, paredzot atsevišķas dalībvalstu iemaksas Savienības budžetā kā arējos piešķirtos ieņēmumus, tāpat kā tas notika ar pirmā piešķīruma gadījumā.

         (1)  Komisijas 2018. gada 13. marta paziņojums COM(2018) 91.

         (2)  Kopīga izpratne, ar ko izveido pārvaldības un nosacījumu sistēmu Bēgļu atbalsta mehānismam Turcijā starp Komisiju un 28 dalībvalstu valdību pārstāvjiem, kas tika panākta 2016. gada 5. februārī.


               21.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 106/7

         Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes Lēmums
   (2017. gada 13. novembris)
   nereģistrēt Identités & traditions européennes

   (Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)
   (2018/C 106/06)
   EIROPAS POLITISKO PARTIJU UN EIROPAS POLITISKO FONDU IESTĀDE,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (1) un jo īpaši tās 9. pantu,
   ņemot vērā iesniegumu, kas saņemts no Identités & traditions européennes ASBL,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestāde (“Iestāde”) 2017. gada 28. septembrī saņēma no Identités & traditions européennes ASBL (“ITE”) iesniegumu reģistrēt to kā Eiropas politisko fondu (“iesniegums”).

               (2)

               Iesniegumam bija pievienota vēstule, ko kopīgi parakstījuši ITE prezidents un Alliance européenne des mouvements nationaux (AEMN – asociācija, ar kuru ITE ir oficiāli saistīta saskaņā ar tās statūtu 16.a pantu) prezidents.

               (3)

               Iestāde 2017. gada 4. oktobrī nosūtīja ITE sākotnējo novērtējumu, kurā tika provizoriski konstatēts, ka, neskarot jautājumu par to, vai iesniegums ir uzskatāms par pieteikumu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014, iesniegums ir nepieņemams vai arī neatbilst vismaz vienam no nosacījumiem, kas paredzēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 3. panta 2. punktā.

               (4)

               Iestāde aicināja ITE, ja tā vēlas, līdz piektdienai, 2017. gada 20. oktobrim, sniegt rakstiskus apsvērumus.

               (5)

                  ITE minēto iespēju neizmantoja un līdz šim nav iesniegusi nekādus apsvērumus.

               (6)

               Iestāde ir izvērtējusi iesnieguma pieņemamību un pamatotību, neskarot jautājumu par to, vai tas ir uzskatāms par pieteikumu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014.

               (7)

               Iestāde uzskata, ka pat tad, ja tas tiktu uzskatīts par pieteikumu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014, iesniegums nebūtu pieņemams, jo, ievērojot minētās regulas 8. panta 1. punktu, pieteikumu par reģistrēšanu kā Eiropas politisko fondu var iesniegt vienīgi ar tās Eiropas politiskās partijas starpniecību, ar kuru attiecīgais fonds ir oficiāli saistīts.

               (8)

                  ITE ir oficiāli saistīta ar AEMN, kura nav Eiropas politiskā partija, kas ir reģistrēta saskaņā ar Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 paredzētajiem nosacījumiem un procedūrām.

               (9)

               Tādēļ iesniegums neatbilst oficiālajai prasībai, kas ir noteikta Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 8. panta 1. punktā.

               (10)

               Turklāt Iestāde uzskata, ka pat tad, ja tas tiktu uzskatīts par pieņemamu pieteikumu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014, iesniegums neatbilstu citām prasībām, jo saskaņā ar minētās regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu reģistrācija var notikt tikai tad, ja pieteikuma iesniedzējs ir saistīts ar kādu Eiropas politisko partiju, kas ir reģistrēta saskaņā ar minētajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un procedūrām.

               (11)

               Kā izklāstīts 8. apsvērumā, AEMN nav Eiropas politiskā partija, kas ir reģistrēta saskaņā ar Regulā (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 paredzētajiem nosacījumiem un procedūrām.

               (12)

               Tādēļ iesniegums neatbilst vienam no nosacījumiem, kuri paredzēti Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 3. panta 2. punktā, proti, minētās regulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants

      Identités & traditions européennes iesniegums reģistrēt to kā Eiropas politisko fondu ir noraidīts.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.
   3. pants
   Šis lēmums ir adresēts

                  Identités & traditions européennes

                  Rue des Alliés 15

                  6044 Roux (Charleroi)

                  BELGIQUE/BELGIË

      Briselē, 2017. gada 13. novembrī

            Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādes vārdā –

            direktors

         M. ADAM

      (1)  OV L 317, 4.11.2014., 1. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/466 (2018. gada 21. marts), ar ko groza Lēmumu 2011/172/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē

text:
               21.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               LI 78/3

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2018/466
   (2018. gada 21. marts),
   ar ko groza Lēmumu 2011/172/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2011. gada 21. martā pieņēma Lēmumu 2011/172/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē.

               (2)

               Pamatojoties uz Lēmuma 2011/172/KĀDP pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāatjauno līdz 2019. gada 22. martam.

               (3)

               Būtu jāgroza Lēmuma 2011/172/KĀDP pielikumā uzskaitītu četru personu sarakstā iekļaušanas pamatojums.

               (4)

               Ierakstus par sešām personām būtu jāsvītro no Lēmuma 2011/172/KĀDP pielikumā ietvertā fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru saraksta.

               (5)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2011/172/KĀDP,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Lēmumu 2011/172/KĀDP groza šādi:

               1)

               lēmuma 5. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
               “Šo lēmumu piemēro līdz 2019. gada 22. martam.”;

               2)

               lēmuma pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 21. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         E. ZAHARIEVA

      (1)  Padomes Lēmums 2011/172/KĀDP (2011. gada 21. marts) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Ēģiptē (OV L 76, 22.3.2011., 63. lpp.).

      PIELIKUMS

                  1.

                  Lēmuma 2011/172/KĀDP pielikumā ierakstus par turpmāk uzskaitītajām personām aizstāj ar šādiem ierakstiem:

                              Vārds, uzvārds (un iespējamie pseidonīmi)

                              Informācija personas identificēšanai

                              Iekļaušanas pamatojums

                              2.

                              “Suzanne Saleh Thabet

                              Ēģiptes Arābu Republikas bijušā prezidenta Mohamed Hosni Elsayed Mubarak laulātā
                              Dzimšanas datums: 28.2.1941.
                              Sieviete

                              Saistīta ar Mohamed Hosni Elsayed Mubarak, pret kuru Ēģiptes iestādes ir uzsākušas juridiskas procedūras vai līdzekļu atgūšanas procesu, ievērojot tiesas galīgo nolēmumu saistībā ar valsts līdzekļu nelikumīgu izlietošanu, saskaņā ar ANO Konvenciju par cīņu pret korupciju.

                              4.

                                 Heidy Mahmoud Magdy Hussein Rasekh

                              Ēģiptes Arābu Republikas bijušā prezidenta dēla Alaa Mohamed Elsayed Mubarak laulātā
                              Dzimšanas datums: 5.10.1971.
                              Sieviete

                              Persona, pret kuru Ēģiptes iestādes ir uzsākušas juridiskas procedūras vai līdzekļu atgūšanas procesu, ievērojot tiesas galīgo nolēmumu saistībā ar valsts līdzekļu nelikumīgu izlietošanu, saskaņā ar ANO Konvenciju par cīņu pret korupciju, un kura ir saistīta ar Alaa Mohamed Hosni Elsayed Mubarak.

                              6.

                                 Khadiga Mahmoud El Gammal

                              Ēģiptes Arābu Republikas bijušā prezidenta dēla Gamal Mahamed Hosni Elsayed Mubarak laulātā
                              Dzimšanas datums: 13.10.1982.
                              Sieviete

                              Persona, pret kuru Ēģiptes iestādes ir uzsākušas juridiskas procedūras vai līdzekļu atgūšanas procesu, ievērojot tiesas galīgo nolēmumu saistībā ar valsts līdzekļu nelikumīgu izlietošanu, saskaņā ar ANO Konvenciju par cīņu pret korupciju, un kura ir saistīta ar Gamal Mohamed Hosni Elsayed Mubarak.

                              19.

                                 Elham Sayed Salem Sharshar

                                 Habib Ibrahim Eladli kunga laulātā
                              Dzimšanas datums: 23.1.1963.
                              Sieviete

                              Persona, pret kuru Ēģiptes iestādes ir uzsākušas juridiskas procedūras saistībā ar valsts līdzekļu nelikumīgu izlietošanu saskaņā ar ANO Konvenciju par cīņu pret korupciju, un kura ir saistīta ar Habib Ibrahim Eladli.”

                  2.

                  Lēmuma 2011/172/KĀDP pielikumā svītro ierakstus par šādām personām:

                              7.

                                 Ahmed Abdelaziz Ezz

                              8.

                                 Abla Mohamed Fawzi Ali Ahmed Salama

                              9.

                                 Khadiga Ahmed Ahmed Kamel Yassin

                              10.

                                 Shahinaz Abdel Aziz Abdel Wahab Al Naggar

                              11.

                                 Ahmed Alaeldin Amin Abdemaksoud Elmaghraby

                              12.

                                 Naglaa Abdallah El Gazaerly


title: Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2018/472 (2018. gada 19. marts), ar ko ieceļ Revīzijas palātas locekli

text:
               22.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 79/23

         PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2018/472
   (2018. gada 19. marts),
   ar ko ieceļ Revīzijas palātas locekli
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 286. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   ņemot vērā Beļģijas Karalistes priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

                  Karel PINXTEN kunga kā Revīzijas palātas locekļa pilnvaru termiņš beidzās 2018. gada 28. februārī.

               (2)

               Tādēļ Revīzijas palātā būtu jāieceļ jauns loceklis,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Annemie TURTELBOOM kundze tiek iecelta par Revīzijas palātas locekli laikposmam no 2018. gada 1. maija līdz 2024. gada 30. aprīlim.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 19. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. PORODZANOV

      (1)  2018. gada 1. marta atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/467 (2017. gada 25. septembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

text:
               22.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 79/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/467
   (2017. gada 25. septembris)
   par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 (1) paredz Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (“PRIMA”), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

               (2)

                  PRIMA mērķis ir īstenot kopīgu programmu nolūkā veidot pētniecības un inovācijas spējas un attīstīt zināšanas un kopīgus, inovatīvus risinājumus, kas paredzēti lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmām, lai tās padarītu ilgtspējīgas, un integrētai ūdensapgādei un ūdens resursu apsaimniekošanai Vidusjūras reģionā, lai minētās sistēmas un minēto apgādi un apsaimniekošanu padarītu noturīgākas pret klimata pārmaiņām, efektīvākas, izmaksu ziņā lietderīgākas un ekoloģiski un sociāli ilgtspējīgākas un jau laikus palīdzētu risināt ūdens trūkuma, pārtikas nodrošinājuma, uztura, veselības, labklājības un migrācijas problēmas.

               (3)

                  PRIMA saskaņā ar vienādiem noteikumiem kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis (“iesaistītās valstis”), kas stingri iestājas par zinātnisku, pārvaldības un finansiālu integrāciju.

               (4)

               Libānas Republika (“Libāna”) ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts un ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) asociētajām trešām valstīm, kas iesaistījušās PRIMA.

               (5)

               Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 1. panta 2. punktu Libāna kļūst par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiek noslēgts starptautisks nolīgums sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurā ir paredzēti noteikumi Libānas dalībai PRIMA.

               (6)

               2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas ar Libānu par Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA) (“nolīgums”), ja tiktu pieņemts Lēmums (ES) 2017/1324. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas.

               (7)

               Nolīgums būtu jāparaksta.

               (8)

               Lai nodrošinātu Libānas dalību PRIMA no tās sākuma, nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai tas stātos spēkā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Libānas Republiku, kurā paredzēti noteikumi Libānas Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ņemot vērā tā noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   3. pants
   Nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas, kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai tas stātos spēkā.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2017. gada 25. septembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         M. MAASIKAS

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 (2017. gada 4. jūlijs) par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.).


title: Padomes Lēmums (ES) 2018/473 (2018. gada 19. marts) ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika

text:
               22.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 79/24

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2018/473
   (2018. gada 19. marts)
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli, ko izvirzījusi Vācijas Federatīvā Republika
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Vācijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2015. gada 26. janvārī, 2015. gada 5. februārī un 2015. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumus (ES) 2015/116 (1), (ES) 2015/190 (2) un (ES) 2015/994 (3), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Hans-Josef VOGEL pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 25. janvārim, Reģionu komitejā par locekli tiek iecelts:

               —

                  Dr. Eckhard RUTHEMEYER, Bürgermeister der Stadt Soest.

         2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2018. gada 19. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. PORODZANOV

      (1)  Padomes Lēmums (ES) 2015/116 (2015. gada 26. janvāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus (OV L 20, 27.1.2015., 42. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums (ES) 2015/190 (2015. gada 5. februāris), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 31, 7.2.2015., 25. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (ES) 2015/994 (2015. gada 23. jūnijs), ar ko laikposmam no 2015. gada 26. janvāra līdz 2020. gada 25. janvārim ieceļ amatā Reģionu komitejas locekļus un to aizstājējus (OV L 159, 25.6.2015., 70. lpp.).


title: Padomes Lēmums (2018. gada 19. marts), ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi

text:
               22.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 107/3

         PADOMES LĒMUMS
   (2018. gada 19. marts),
   ar ko atjauno Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdi
   (2018/C 107/03)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā Rumānijas valdības izvirzīto kandidatūru,
   tā kā:

               (1)

               Padome ar 2015. gada 14. jūlija lēmumu (2) un 2015. gada 14. septembra lēmumu (3) iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2015. gada 18. septembra līdz 2018. gada 17. septembrim.

               (2)

               Pēc Gabriel PETRE kundzes atkāpšanās no amata, centra valdē ir atbrīvojusies Rumānijas locekļa vieta valdības pārstāvju kategorijā.

               (3)

               Minētā centra valdes locekļi būtu jāieceļ uz atlikušo pilnvaru laiku, kas beidzas 2018. gada 17. septembrī,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo minētā persona tiek iecelta par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2018. gada 17. septembrim.
   VALDĪBAS PĀRSTĀVJI

               RUMĀNIJA

                  Felicia Ioana SĂNDULESCU kundze

         2. pants
   Šo lēmumu informācijas vajadzībām publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2018. gada 19. martā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         R. PORODZANOV

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 232, 16.7.2015., 2. lpp.

      (3)  OV C 305, 16.9.2015., 2. lpp.


title: Komisijas Lēmums (ES) 2018/479 (2018. gada 20. marts) par ilgtermiņā darbojošos valsts lauksaimnieciskā atbalsta shēmu, kas paredzēta Zviedrijas ziemeļu reģioniem (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 1622)

text:
               22.3.2018

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 79/55

         KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2018/479
   (2018. gada 20. marts)
   par ilgtermiņā darbojošos valsts lauksaimnieciskā atbalsta shēmu, kas paredzēta Zviedrijas ziemeļu reģioniem

         (izziņots ar dokumenta numuru C(2018) 1622)

   (Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Aktu par Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanos Eiropas Savienībai un jo īpaši tā 142. pantu,
   tā kā:

               (1)

               Komisija ar Lēmumu 96/228/EK (1) ir apstiprinājusi ilgtermiņā darbojošos valsts lauksaimnieciskā atbalsta shēmu, kas paredzēta Zviedrijas ziemeļu reģioniem (“ziemeļu reģioniem paredzētā atbalsta shēma”) un ko Zviedrija saskaņā ar Pievienošanās akta 143. pantu paziņojusi, lai saņemtu Pievienošanās akta 142. pantā paredzēto atļauju. Lēmums 96/228/EK ir aizstāts ar Komisijas Lēmumu C(2010) 6050 (2). Aizstājošajā lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2015) 6592 (3).

               (2)

               Zviedrija ar 2017. gada 17. novembra vēstuli ierosināja Komisijai grozīt Lēmumu C(2010) 6050, lai tādējādi vienkāršotu shēmas pārvaldību un ņemtu vērā kopējās lauksaimniecības politikas izmaiņas, kā arī Zviedrijas ziemeļu reģionu lauksaimniecībā notiekošās ekonomiskās pārmaiņas. 2017. gada 6. decembrī Zviedrija Komisijai nosūtīja papildu informāciju par minēto ierosinājumu.

               (3)

               Ņemot vērā no ierosinājuma izrietošos Lēmuma C(2010) 6050 grozījumus un līdzšinējo grozījumu lielo skaitu, minēto lēmumu ir lietderīgi aizstāt ar jaunu lēmumu.

               (4)

               Pievienošanās akta 142. pantā minētais valsts ilgtermiņa atbalsts ir paredzēts, lai nodrošinātu lauksaimnieciskās darbības turpināšanos Komisijas noteiktajos ziemeļu reģionos.

               (5)

               Ņemot vērā Pievienošanās akta 142. panta 1. un 2. punktā minētos faktorus, ir lietderīgi precizēt, kuras administratīvās vienības (grupētas pa apakšreģioniem) atrodas uz ziemeļiem no 62. paralēles vai ir minētajai paralēlei piegulošas un turklāt ir pakļautas tādu salīdzināmu klimatisko apstākļu ietekmei, kas lauksaimniecisko darbību padara īpaši grūtu. Šajos apakšreģionos iedzīvotāju blīvums nepārsniedz 10 iedzīvotājus uz kvadrātkilometru, uzskatāms, ka izmantotā lauksaimniecības zemes platība (ILZP) nav lielāka par 10 % no komūnas kopējās teritorijas, un ILZP daļa, kas atvēlēta pārtikas laukaugu kultūrām, nav lielāka par 20 %. Jāietver arī šādu apgabalu ielenkumā esošie apakšreģioni, pat ja tie neatbilst tādām pašām prasībām.

               (6)

               Lai atvieglotu shēmas pārvaldību un koordinētu to ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013 (4) paredzēto atbalstu, ir lietderīgi apgabalos, kuri saņem atbalstu saskaņā ar šo lēmumu, iekļaut tās pašas komunālās vienības, kas ietilpst apgabalā, kurš saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 32. panta 2. punkta otro daļu noteikts lauku attīstības programmā.

               (7)

               Par atsauces periodu, attiecībā pret kuru, pamatojoties uz pieejamo valsts statistiku un lai nodrošinātu vienādu piemērošanu visiem ražošanas sektoriem, vērtējama lauksaimnieciskās ražošanas attīstība un vispārējais atbalsta līmenis, būtu jāizraugās 1993. gads.

               (8)

               Saskaņā ar Pievienošanās akta 142. pantu kopējai piešķirtā atbalsta summai jābūt pietiekamai, lai saglabātu lauksaimniecisko darbību Zviedrijas ziemeļu reģionos, bet vispārējais atbalsta līmenis nedrīkst pārsniegt līmeni, kāds bijis pirmspievienošanās laika atsauces periodā, kurš vēl jānosaka. Lai atbilstīgi Pievienošanās akta 142. pantam atbalsts tiktu piešķirts pienācīgā līmenī, ņemot vērā pašreizējās ražošanas izmaksas, bet nepārsniedzot atbalsta līmeni, kāds bijis noteiktajā pirmspievienošanās laika atsauces periodā, maksimāli pieļaujamā atbalsta līmeņa noteikšanā, ko veic saskaņā ar minēto pantu, ir lietderīgi ņemt vērā Zviedrijas patēriņa cenu indeksa izmaiņas no 1993. līdz 2017. gadam.

               (9)

               Tādējādi, pamatojoties uz 2017. gada datiem un ņemot vērā Pievienošanās akta 143. panta 2. punktā paredzētos piecu gadu pārskata periodus, atbalsta maksimālā ikgadējā summa, kas aprēķināta kā piecu gadu vidējais rādītājs laikposmam no 2018. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim, būtu jānosaka SEK 422,92 miljonu apmērā.

               (10)

               Lai ziemeļu reģioniem paredzētā atbalsta shēmu padarītu vienkāršāku un ļautu Zviedrijai rīkoties elastīgi attiecībā uz atbalsta novirzīšanu dažādiem ražošanas sektoriem un arī lai nodrošinātu atbalsta līdzsvarotu sadali, būtu jānosaka visam atbalstam viena maksimālā vidējā ikgadējā atbalsta summa, kura ietver atsevišķu maksimālo atbalstu govs piena ražošanai un transportēšanai.

               (11)

               Atbalsts būtu jāpiešķir reizi gadā, pamatojoties uz ražošanas faktoriem (nosacītās liellopu vienības un hektāri); izņēmums ir govs piens, kura gadījumā atbalsts jāpiešķir, pamatojoties uz ražošanas vienībām (kg) un ievērojot šajā lēmumā noteiktos kopējos ierobežojumus.

               (12)

               Lai spētu ātri reaģēt uz lauksaimniecības izlaides produktu cenas svārstībām un saglabātu lauksaimniecisko darbību Zviedrijas ziemeļu reģionos, ir lietderīgi atļaut Zviedrijai par katru kalendāro gadu noteikt, kāds atbalsta apjoms katram sektoram izmaksājams katrā atbalsta kategorijā un par vienu ražošanas vienību.

               (13)

               Zviedrijai būtu jādiferencē ziemeļu reģioniem piešķiramais atbalsts un ikgadējais atbalsta apjoms jānosaka saskaņā ar dabas apstākļu nelabvēlīguma pakāpi un citiem objektīviem, pārredzamiem un pamatotiem kritērijiem, kas apraksta Pievienošanās akta 142. panta 3. punkta trešajā daļā izklāstītos mērķus, proti, saglabāt tradicionālo primāro ražošanu un pārstrādi, kas ir īpaši piemērota attiecīgo reģionu klimatiskajiem apstākļiem, uzlabot lauksaimniecības produktu ražošanas, tirgošanas un pārstrādes struktūras, veicināt minēto produktu realizāciju un nodrošināt vides aizsardzību un lauku ainavas saglabāšanu.

               (14)

               Atbalsts būtu jāizmaksā reizi gadā, un tā apjomam būtu jābūt atkarīgam no atbalsttiesīgo ražošanas faktoru faktiskās skaitliskās vērtības. Tomēr būtu jāļauj, lai atbalstu par govs pienu, dējējvistām un kaujamām cūkām, kā arī par govs piena transportēšanu Zviedrija izmaksā ikmēneša maksājumu veidā. Lai nodrošinātu ražošanas nepārtrauktību, atbalstu par govs pienu izmaksā, pamatojoties uz faktisko ražošanas apjomu.

               (15)

               Pārmērīga ražotāju kompensēšana būtu jānovērš, nepamatotos maksājumus atgūstot bez kavēšanās un vēlākais līdz nākamā gada 1. jūnijam (neieskaitot).

               (16)

               Kā paredzēts Pievienošanās akta 142. panta 2. punktā, saskaņā ar šo lēmumu piešķirtajam atbalstam nevajadzētu kopējo ražošanas apjomu palielināt tiktāl, ka tiek pārsniegts tradicionālais ražošanas līmenis apgabalā, uz kuru attiecas ziemeļu reģioniem paredzētā atbalsta shēma.

               (17)

               Tādēļ ikgadēja maksimālā atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaitliskā vērtība katrā atbalsta kategorijā un ikgadējs maksimālais atbalsttiesīgais saražotā govs piena daudzums jānosaka līmenī, kas ir vienāds ar vai mazāks par atsauces periodam atbilstošo daudzumu.

               (18)

               Ja ražošanas faktoru skaitliskā vērtība kādā kategorijā vai saražotā govs piena daudzums pārsniedz konkrētajā gadā pieļaujamo maksimālo daudzumu, atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaitliskā vērtība vai govs piena daudzums piecgades vidējo vērtību ievērošanas labad nākamajā kalendārajā gadā pēc maksimālā daudzuma pārsniegšanas būtu jāsamazina par atbilstošu skaitli (ražošanas faktoru gadījumā) vai arī atbalsttiesīgais daudzums jāsamazina par apjomu, kas atbilst maksimālā daudzuma pārsniegšanas gada pēdējā mēnesī konstatētajam pārsniegumam (govs piena transportēšanas atbalsts un atbalsts par dējējvistām, kaujamām cūkām un govs pienu).

               (19)

               Saskaņā ar Pievienošanās akta 143. panta 2. punktu Zviedrijai jāsniedz Komisijai informācija par atbalsta īstenošanu un ietekmi. Lai labāk novērtētu atbalsta ilgtermiņa ietekmi un varētu atbalsta līmeni izteikt ar piecgades vidējo vērtību, ir lietderīgi reizi piecos gados ziņot par atbalsta sociālekonomisko ietekmi un sniegt gada ziņojumus, kuros ietverta finansiālā un cita īstenošanas informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu šajā lēmumā paredzēto nosacījumu ievērošanu.

               (20)

               Ir lietderīgi precizēt, kādi noteikumi piemērojami shēmas grozījumiem, kurus Komisija ieviesusi vai Zviedrija ierosinājusi, lai sargātu atbalsta saņēmēju tiesisko paļāvību un nodrošinātu shēmas nepārtrauktību tādā veidā, kas ļauj patiesi sasniegt Pievienošanās akta 142. panta mērķus.

               (21)

               Zviedrijai būtu jānodrošina, lai attiecībā uz atbalsta saņēmējiem tiktu veikti atbilstīgi kontroles pasākumi. Lai nodrošinātu minēto pasākumu efektivitāti un pārredzamību ziemeļu reģioniem paredzētā atbalsta shēmas īstenošanā, minētie kontroles pasākumi būtu pēc iespējas jāsaskaņo ar tiem, kas tiek veikti saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku.

               (22)

               Lai sasniegtu ražošanas saglabāšanas mērķi, kas noteikts Pievienošanās akta 142. pantā, un atvieglotu atbalsta pārvaldību, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2018. gada 1. janvāra.

               (23)

               Tādēļ no 2018. gada 1. janvāra būtu jāatceļ Lēmums C(2010) 6050. Ir lietderīgi paredzēt pārejas pasākumus attiecībā uz ziņojumiem par Pievienošanās akta 142. panta satvarā piešķirto atbalstu, kas izmaksāts 2017. gadā saskaņā ar Lēmumu C(2010) 6050,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Atļautais atbalsts
   1.   No 2018. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim Zviedrijai ir atļauts īstenot ilgtermiņa lauksaimnieciskā atbalsta shēmu valsts ziemeļu reģionos, kas uzskaitīti I pielikumā.
   2.   Piešķirtā atbalsta kopējā summa nepārsniedz SEK 422,92 miljonus vienā kalendārajā gadā. Šo maksimālo ikgadējo summu uzskata par šā lēmuma aptverto piecu kalendāro gadu laikā piešķirtā atbalsta vidējo gada vērtību.
   3.   Atbalsta kategorijas un katrai kategorijai atbilstošie ražošanas sektori, 2. punktā minētā maksimālā ikgadējā vidējā summa, kurā ietilpst atsevišķi noteikta maksimālā summa par govs piena ražošanu un transportēšanu, kā arī ikgadējā maksimālā atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaitliskā vērtība katrā atbalsta kategorijā ir noteikta II pielikumā.
   4.   Atbalstu, pamatojoties uz atbalsttiesīgajiem ražošanas faktoriem vai saražotajiem daudzumiem, piešķir:

               a)

               par kilogramu faktiskās piena produkcijas govs piena ražošanā;

               b)

               par nosacīto liellopu vienību dzīvnieku audzēšanā;

               c)

               par hektāru augkopībā un dārzkopībā (tai skaitā ogu audzēšanā);

               d)

               kā kompensāciju par faktiskajām govs piena transportēšanas izmaksām, no kurām atskaita visu pārējo publisko atbalstu, kas paredzēts to pašu izmaksu segšanai.

         Ar saražotajiem daudzumiem saistītu atbalstu drīkst piešķirt vienīgi govs piena ražošanā, un to nekādā gadījumā nepiešķir par produkciju, kas vēl nav saražota.
   Koeficienti, kas izmantojami dažādo lauksaimniecības dzīvnieku izteikšanai nosacītajās liellopu vienībās, ir norādīti II pielikumā.
   5.   Saskaņā ar 3. punktu un II pielikumā noteiktajās robežās Zviedrija ziemeļu reģioniem piešķiramo atbalstu diferencē un ikgadējo atbalsta apjomu nosaka katram ražošanas faktoram, izmaksu veidam vai ražošanas vienībai atsevišķi, šajā darbā pamatojoties uz objektīviem, ar dabas apstākļu nelabvēlīguma pakāpi saistītiem kritērijiem un citiem faktoriem, kuri palīdz sasniegt Pievienošanās akta 142. panta 3. punkta trešajā daļā izvirzītos mērķus.
   2. pants
   Atsauces periodi
   Pievienošanās akta 142. panta 3. punkta pirmās daļas otrajā ievilkumā minētais atsauces periods gan šā lēmuma 1. pantā noteikto atbalsta apjomu, gan atbalsta pakāpes gadījumā ir 1993. gads.
   3. pants
   Atbalsta piešķiršanas nosacījumi
   1.   Zviedrija šajā lēmumā noteiktajās robežās nosaka atbalsta piešķiršanas nosacījumus dažādām saņēmēju kategorijām. Šādi nosacījumi ietver piemērojamos atbalsttiesīguma un atlases kritērijus un nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret saņēmējiem.
   2.   Atbalstu saņēmējiem izmaksā, pamatojoties uz 1. panta 4. punktā minētajiem faktiskajiem ražošanas faktoriem vai – govs piena ražošanā – faktisko produkcijas apjomu.
   3.   Atbalstu izmaksā reizi gadā; izņēmums ir atbalsts par govs pienu, govs piena transportēšanu, dējējvistām un kaujamām cūkām – to drīkst izmaksāt ikmēneša maksājumu veidā.
   4.   Ja II pielikumā norādītā ikgadējā maksimālā atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaitliskā vērtība vai atbalsttiesīgie daudzumi tiek pārsniegti, to koriģē, nākamajā gadā (ja atbalstu izmaksā reizi gadā) vai nākamā gada pēdējā mēnesī (ja atbalstu izmaksā reizi mēnesī) atbilstoši samazinot atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaitlisko vērtību.
   5.   Ja, pamatojoties uz oficiālām vai oficiāli apstiprinātām statistiskām prognozēm, 4. punktā minētā pārsniegšana šķiet varbūtīga, Zviedrija veic atbilstīgus pasākumus, lai to novērstu.
   6.   Pārmaksājumus vai nepamatotus maksājumus no saņēmēja atgūst, atbilstošās summas atskaitot no atbalsta, ko saņēmējam izmaksā nākamajā gadā, vai kā citādi atgūstot tajā pašā nākamajā gadā, ja saņēmējam atbalsts nav piešķirts. Nepamatoti izmaksātās summas atgūst līdz nākamā gada 1. jūnijam (neieskaitot).
   4. pants
   Informācijas un kontroles pasākumi
   1.   Zviedrija Pievienošanās akta 143. panta 2. punktā paredzētās informācijas satvarā katru gadu līdz 1. jūnijam iesniedz Komisijai informāciju par tā atbalsta īstenošanu, kas iepriekšējā kalendārajā gadā piešķirts saskaņā ar šo lēmumu.
   Minētā informācija ietver konkrēti šādus elementus:

               a)

               komunālās vienības, kurās atbalsts ir izmaksāts; šīs ziņas papildina ar detalizētām kartēm un – vajadzības gadījumā – ar citiem datiem;

               b)

               pārskata gada kopprodukcijas apjoms katrā no apakšreģioniem, kas ir atbalsttiesīgi saskaņā ar šo lēmumu; norāda katra II pielikumā norādītā produkta skaitlisko daudzumu;

               c)

               ražošanas faktoru un daudzumu kopējā skaitliskā vērtība, atbalsttiesīgo ražošanas faktoru un daudzumu skaitliskā vērtība un atbalstīto ražošanas faktoru un daudzumu skaitliskā vērtība katrā II pielikumā norādītajā ražošanas sektorā atsevišķi par katru produktu; pievieno norādes par ikgadējās maksimālās ražošanas faktoru skaitliskās vērtības vai daudzumu pārsniegumiem, kā arī šādu pārsniegumu novēršanas nolūkā veikto pasākumu aprakstu;

               d)

               kopējais izmaksātais atbalsts, kopējā atbalsta summa katrā atbalsta kategorijā un par katru produkcijas veidu, saņēmējiem izmaksātās summas par katru ražošanas faktoru vai citu vienību, kā arī kritēriji atbalsta summu diferencēšanai pa apakšreģioniem un lauku saimniecību veidiem vai pēc citiem apsvērumiem;

               e)

               piemērotā maksājumu sistēma un sīkākas ziņas par avansa maksājumiem, kuru pamatā ir aplēses, galīgajiem maksājumiem un par konstatētajiem pārmaksājumiem un to atgūšanu;

               f)

               atbalsta summas, kas administratīvajās vienībās, uz kurām attiecas šis lēmums, izmaksātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 32. pantu;

               g)

               atsauces uz valsts tiesību aktiem, ar kuriem saskaņā atbalsts tiek īstenots.

         2.   Līdz 2023. gada 1. jūnijam Zviedrija papildus 2022. gada ziņojumam iesniedz Komisijai piecgades ziņojumu par laikposmu no 2018. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim. Šis ziņojums aptver arī atbalstu, kurš saskaņā ar Lēmumu C(2010) 6050 piešķirts 2016. un 2017. gadā.
   Ziņojumā sniedz konkrēti šādu informāciju:

               a)

               piecu gadu laikā izmaksātā atbalsta kopapjoms un tā sadalījums pa atbalsta kategorijām, ražošanas veidiem un apakšreģioniem;

               b)

               par katru atbalsta kategoriju – gada un piecgades kopējā produkcija, ražošanas faktoru skaitliskā vērtība un lauksaimnieku ienākumu līmenis atbalsttiesīgajos reģionos;

               c)

               lauksaimnieciskās ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības attīstība ziemeļu reģionu sociālekonomiskajā kontekstā;

               d)

               atbalsta ietekme uz vides aizsardzību un lauku ainavas saglabāšanu;

               e)

               ar ziņojumā redzamajiem datiem pamatoti priekšlikumi par atbalsta shēmas attīstību vidējā termiņā.

         3.   Zviedrija datus iesniedz tādā formā, kas ir saderīga ar Savienības izmantotajiem statistiskajiem standartiem.
   4.   Zviedrija attiecīgi rīkojas, lai atbalsta saņēmējiem piemērotu šo lēmumu un atbilstošus kontroles pasākumus.
   5.   Kontroles pasākumus pēc iespējas saskaņo ar kontroles sistēmām, kuras piemēro saskaņā ar Savienības atbalsta shēmām.
   5. pants
   Grozījumu piemērošana
   1.   Pamatodamās uz 4. pantā minēto informāciju par atbalsta shēmu un ņemdama vērā lauksaimnieciskās ražošanas nacionālo un Savienības kontekstu, kā arī citus būtiskus faktorus, Zviedrija 2022. gadā iesniedz Komisijai attiecīgus priekšlikumus par šā lēmuma atļautās atbalsta shēmas grozīšanu un pagarināšanu vēl uz pieciem gadiem.
   2.   Ja Komisija nolemj šo lēmumu grozīt, jo īpaši pamatojoties uz kopējās tirgus organizācijas vai tiešā atbalsta shēmas izmaiņām vai uz atļautā lauksaimnieciskā valsts atbalsta likmes izmaiņām, visus ar šo lēmumu atļautā atbalsta grozījumus sāk piemērot tikai no nākamā gada pēc grozījumu pieņemšanas.
   6. pants
   Atcelšana
   Lēmumu C(2010) 6050 atceļ no 2018. gada 1. janvāra.
   Tomēr minētā lēmuma 6. panta 1. punktu turpina piemērot atbalstam, kas saskaņā ar minēto lēmumu piešķirts 2017. gadā.
   7. pants
   Piemērošana
   Šo lēmumu piemēro no 2018. gada 1. janvāra.
   8. pants
   Adresāts
   Šis lēmums ir adresēts Zviedrijas Karalistei.

      Briselē, 2018. gada 20. martā

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Phil HOGAN

      (1)  Komisijas 1996. gada 28. februāra Lēmums 96/228/EK par ilgtermiņā darbojošos valsts atbalsta shēmu, kas vajadzīga, lai palīdzētu Zviedrijas ziemeļu apgabalu lauksaimniekiem (OV L 76, 26.3.1996., 29. lpp.).

      (2)  Komisijas 2010. gada 8. septembra Lēmums C(2010) 6050 par ilgtermiņā darbojošos valsts atbalsta shēmu, kas vajadzīga, lai palīdzētu Zviedrijas ziemeļu apgabalu lauksaimniekiem.

      (3)  Komisijas 2015. gada 1. oktobra Īstenošanas lēmums C(2015) 6592, ar ko groza Lēmumu C(2010) 6050 par ilgtermiņā darbojošos valsts lauksaimnieciskā atbalsta shēmu, kas paredzēta Zviedrijas ziemeļu reģioniem.

      (4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.).

      I PIELIKUMS
      1. APAKŠREĢIONS

                  Province

                  Komunālā vienība

                  Pagasts

                  Dalarna

                  Älvdalen

                  Idre

                  Jämtland

                  Krokom

                  Hotagen

                  Strömsund

                  Frostviken

                  Åre

                  Åre

                  Kall

                  Undersåker

                  Berg

                  Storsjö

                  Härjedalen

                  Linsell

                  Hede

                  Ljusnedal

                  Tännäs

                  Västerbotten

                  Storuman

                  Tärna

                  Sorsele

                  Sorsele

                  Dorotea

                  Risbäck

                  Vilhelmina

                  Vilhelmina

                  Norrbotten

                  Arvidsjaur

                  Arvidsjaur

                  Arjeplog

                  Arjeplog

                  Jokkmokk

                  Jokkmokk

                  Porjus

                  Pajala

                  Muonionalusta

                  Junosuando

                  Gällivare

                  Gällivare

                  Nilivaara

                  Malmberget

                  Kiruna

                  Jukkasjärvi

                  Vittangi

                  Karesuando

                     Lauksaimniecības platība 1. apakšreģionā

                     6 700  ha

            2. APAKŠREĢIONS

                  Province

                  Komunālā vienība

                  Rajons

                  Dalarna

                  Malung

                  Lima

                  Transtrand

                  Älvdalen

                  Särna

                  Västernorrland

                  Örnsköldsvik

                  Trehörningsjö

                  Jämtland

                  Ragunda

                  Borgvattnet

                  Stugun

                  Bräcke

                  Bräcke

                  Nyhem

                  Håsjö

                  Sundsjö

                  Revsund

                  Bodsjö

                  Krokom

                  Näskott

                  Aspås

                  Ås

                  Laxsjö

                  Föllinge

                  Offerdal

                  Alsen

                  Strömsund

                  Ström

                  Alanäs

                  Gåxsjö

                  Hammerdal

                  Bodum

                  Tåsjö

                  Åre

                  Mattmar

                  Mörsil

                  Hallen

                  Berg

                  Berg

                  Hackås

                  Oviken

                  Myssjö

                  Åsarne

                  Klövsjö

                  Rätan

                  Härjedalen

                  Sveg

                  Vemdalen

                  Ängersjö

                  Lillhärdal

                  Östersund

                  Östersund

                  Frösö

                  Sunne

                  Näs

                  Lockne

                  Marieby

                  Brunflo

                  Kyrkås

                  Lit

                  Häggenås

                  Västerbotten

                  Vindeln

                  Vindeln

                  Åmsele

                  Norsjö

                  Norsjö

                  Malå

                  Malå

                  Storuman

                  Stensele

                  Sorsele

                  Gargnäs

                  Dorotea

                  Dorotea

                  Åsele

                  Åsele

                  Fredrika

                  Lycksele

                  Lycksele

                  Björksele

                  Örträsk

                  Skellefteå

                  Boliden

                  Fällfors

                  Jörn

                  Kalvträsk

                  Norrbotten

                  Jokkmokk

                  Vuollerim

                  Övertorneå

                  Svanstein

                  Pajala

                  Pajala

                  Korpilombolo

                  Tärendö

                  Gällivare

                  Hakkas

                     Lauksaimniecības platība 2. apakšreģionā

                     46 600  ha

            3. APAKŠREĢIONS

                  Province

                  Komunālā vienība

                  Rajons

                  Värmland

                  Torsby

                  Södra Finnskoga

                  Dalarna

                  Älvdalen

                  Älvdalen

                  Gävleborg

                  Nordanstig

                  Hassela

                  Ljusdal

                  Hamra

                  Los

                  Kårböle

                  Västernorrland

                  Ånge

                  Haverö

                  Timrå

                  Ljustorp

                  Härnösand

                  Stigsjö

                  Viksjö

                  Sundsvall

                  Indal

                  Holm

                  Liden

                  Kramfors

                  Nordingrå

                  Vibyggerå

                  Ullånger

                  Torsåker

                  Sollefteå

                  Graninge

                  Junsele

                  Edsele

                  Ramsele

                  Örnsköldsvik

                  Örnsköldsvik

                  Anundsjö

                  Skorped

                  Sidensjö

                  Nätra

                  Själevad

                  Mo

                  Gideå

                  Björna

                  Jämtland

                  Ragunda

                  Ragunda

                  Bräcke

                  Hällesjö

                  Krokom

                  Rödön

                  Strömsund

                  Fjällsjö

                  Åre

                  Marby

                  Härjedalen

                  Älvros

                  Överhogdal

                  Ytterhogdal

                  Östersund

                  Norderö

                  Västerbotten

                  Nordmaling

                  Nordmaling

                  Bjurholm

                  Bjurholm

                  Robertsfors

                  Bygdeå

                  Nysätra

                  Vännäs

                  Vännäs

                  Umeå

                  Umeå Landsförsamling

                  Tavelsjö

                  Sävar

                  Skellefteå

                  Skellefteå Landsförsamling

                  Kågedalen

                  Byske

                  Lövånger

                  Burträsk

                  Norrbotten

                  Överkalix

                  Överkalix

                  Kalix

                  Nederkalix

                  Töre

                  Övertorneå

                  Övertorneå

                  Hietaniemi

                  Älvsbyn

                  Älvsby

                  Luleå

                  Luleå Domkyrkoförsamling

                  Örnäset

                  Nederluleå

                  Råneå

                  Piteå

                  Piteå Stadsförsamling

                  Hortlax

                  Piteå Landsförsamling

                  Norrfjärden

                  Boden

                  Överluleå

                  Gunnarsbyn

                  Edefors

                  Sävast

                  Haparanda

                  Nedertorneå-Haparanda

                  Karl Gustav

                     Lauksaimniecības platība 3. apakšreģionā

                     108 650  ha

            4. APAKŠREĢIONS

                  Province

                  Komunālā vienība

                  Rajons

                  Värmland

                  Torsby

                  Lekvattnet

                  Nyskoga

                  Norra Finnskoga

                  Dalby

                  Norra Ny

                  Filipstad

                  Rämmen

                  Hagfors

                  Gustav Adolf

                  Dalarna

                  Vansbro

                  Järna

                  Nås

                  Äppelbo

                  Malung

                  Malung

                  Rättvik

                  Boda

                  Ore

                  Orsa

                  Orsa

                  Mora

                  Våmhus

                  Venjan

                  Falun

                  Bjursås

                  Ludvika

                  Säfsnäs

                  Gävleborg

                  Ovanåker

                  Ovanåker

                  Voxna

                  Nordanstig

                  Ilsbo

                  Harmånger

                  Jättendal

                  Gnarp

                  Bergsjö

                  Ljusdal

                  Ljusdal

                  Färila

                  Ramsjö

                  Järvsö

                  Bollnäs

                  Rengsjö

                  Undersvik

                  Arbrå

                  Hudiksvall

                  Bjuråker

                  Västernorrland

                  Ånge

                  Borgsjö

                  Torp

                  Timrå

                  Timrå

                  Hässjö

                  Tynderö

                  Härnösand

                  Härnösands Domkyrkoförsamling

                  Högsjö

                  Häggdånger

                  Säbrå

                  Hemsö

                  Sundsvall

                  Sundsvalls Gustav Adol

                  Skönsmon

                  Skön

                  Alnö

                  Sättna

                  Selånger

                  Stöde

                  Tuna

                  Attmar

                  Njurunda

                  Kramfors

                  Gudmundrå

                  Nora

                  Skog

                  Bjärtrå

                  Styrnäs

                  Dal

                  Ytterlännäs

                  Sollefteå

                  Sollefteå

                  Multrå

                  Långsele

                  Ed

                  Resele

                  Helgum

                  Ådals-Liden

                  Boteå

                  Överlännäs

                  Sånga

                  Örnsköldsvik

                  Arnäs

                  Grundsunda

                  Jämtland

                  Ragunda

                  Fors

                  Västerbotten

                  Umeå

                  Umeå Stadsförsamling

                  Teg

                  Ålidhem

                  Holmsund

                  Hörnefors

                  Holmön

                  Umeå Maria

                  Skellefteå

                  Skellefteå Sankt Olov

                  Skellefteå Sankt Örjan

                  Bureå

                     Lauksaimniecības platība 4. apakšreģionā

                     69 050  ha

            5. APAKŠREĢIONS

                  Province

                  Komunālā vienība

                  Rajons

                  Värmland

                  Kil

                  Boda

                  Eda

                  Eda

                  Järnskog

                  Skillingmark

                  Köla

                  Torsby

                  Fryksände

                  Vitsand

                  Östmark

                  Grums

                  Värmskog

                  Årjäng

                  Silbodal

                  Sillerud

                  Karlanda

                  Holmedal

                  Blomskog

                  Trankil

                  Västra Fågelvik

                  Töcksmark

                  Östervallskog

                  Sunne

                  Gräsmark

                  Lysvik

                  Filipstad

                  Gåsborn

                  Hagfors

                  Hagfors

                  Ekshärad

                  Norra Råda

                  Sunnemo

                  Arvika

                  Arvika Östra

                  Arvika Västra

                  Stavnäs

                  Högerud

                  Glava

                  Bogen

                  Gunnarskog

                  Ny

                  Älgå

                  Mangskog

                  Brunskog

                  Säffle

                  Svanskog

                  Långserud

                  Dalarna

                  Gagnef

                  Mockfjärd

                  Gagnef

                  Floda

                  Leksand

                  Leksand

                  Djura

                  Ål

                  Siljansnäs

                  Rättvik

                  Rättvik

                  Mora

                  Mora

                  Sollerön

                  Falun

                  Svärdsjö

                  Enviken

                  Gävleborg

                  Ockelbo

                  Ockelbo

                  Ovanåker

                  Alfta

                  Gävle

                  Hamrånge

                  Söderhamn

                  Söderhamn

                  Sandarne

                  Skog

                  Ljusne

                  Söderala

                  Bergvik

                  Mo

                  Trönö

                  Norrala

                  Bollnäs

                  Bollnäs

                  Segersta

                  Bollnäs

                  Hanebo

                  Hudiksvall

                  Hudiksvall

                  Idenor

                  Hälsingtuna

                  Rogsta

                  Njutånger

                  Enånger

                  Delsbo

                  Norrbo

                  Forsa

                  Hög

                     Lauksaimniecības platība 5. apakšreģionā

                     72 300  ha

      II PIELIKUMS

                  Maksimālais vidējais ikgadējais atbalsts piecu gadu laikposmā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2022. gada 31. decembrim (miljonos SEK)

                  Ikgadējā maksimālā atbalsttiesīgo ražošanas faktoru skaitliskā vērtība vai atbalsttiesīgie daudzumi (1)

                  Govs piens un govs piena transportēšanas atbalsts

                  450 000 000  kg

                  Kazas, kaujamās cūkas, sivēnmātes, dējējvistas

                  17 000  NLV

                  Mīkstie augļi un dārzeņi, tostarp kartupeļi

                  3 660  ha

                     ATBALSTS, KOPĀ

                  422,92 (2)

         (1)  Pārrēķins nosacītajās liellopu vienībās (NLV): kazu ieskaita kā 0,15 NLV, kaujamu cūku kā 0,10 NLV, sivēnmāti kā 0,33 NLV un dējējvistu kā 0,01 NLV.

         (2)  No tā ne vairāk kā SEK 395,9 miljonus drīkst piešķirt govs piena un govs piena transportēšanas atbalsta kategorijā.