title: 2011/901/ES: Padomes Lēmums ( 2011. gada 12. decembris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu#Nolīgums par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu

text:
               31.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 348/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 12. decembris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu
   (2011/901/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 171. pantu un 172. panta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),
   tā kā:

               (1)

               Padome 1999. gada 30. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par to, lai noslēgtu nolīgumu par civilās globālās navigācijas sistēmas izstrādi.

               (2)

               Saskaņā ar Padomes 2004. gada 22. jūnija lēmumu 2004. gada 26. jūnijā Dromolendkāstlā Īrijā tika parakstīts Nolīgums starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu (“nolīgums”), un, kamēr tas nav stājies spēkā, tas no 2008. gada 1. novembra tika piemērots provizoriski.

               (3)

               Dalībvalstis attiecīgi būs pārstāvētas darba grupās, ko izveidos saskaņā ar nolīgumu.

               (4)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā iesniedz Amerikas Savienotajām Valstīm diplomātisko notu, kas minēta nolīguma (2) 20. panta 1. punktā, un sniedz šādu paziņojumu:

      “Lisabonas līgumam stājoties spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu, ir tās pēctece un no minētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas tiesības un uzņemas visus tās pienākumus. Tādēļ nolīguma tekstā esošās atsauces uz “Eiropas Kopienu” attiecīgos gadījumos jālasa kā atsauces uz “Eiropas Savienību”.”

   3. pants
   1.   Saskaņā ar nolīguma 13. pantu izveidotajās darba grupās Savienību pārstāv Komisijas pārstāvis un dalībvalstis – attiecīgi to pārstāvji.
   2.   Savienība un dalībvalstis kopīgi sniedz nolīguma 19. panta 2. punktā norādīto informāciju. Komisija sniedz informāciju Savienības un dalībvalstu vārdā.
   3.   Nostāju, ko Savienībai paredzēts ieņemt pielikuma 6. punktā minētajās grupās, pieņem Padome pēc Komisijas priekšlikuma.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 12. decembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. NOWAK

      (1)  Atzinums sniegts 2010. gada 26. oktobrī.

      (2)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      NOLĪGUMS
      par Galileo un GPS satelītu navigācijas sistēmu un saistīto programmu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu
      AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS,
      no vienas puses,
      un
      BEĻĢIJAS KARALISTE,
      ČEHIJAS REPUBLIKA,
      DĀNIJAS KARALISTE,
      VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
      IGAUNIJAS REPUBLIKA,
      GRIEĶIJAS REPUBLIKA,
      SPĀNIJAS KARALISTE,
      FRANCIJAS REPUBLIKA,
      ĪRIJA,
      ITĀLIJAS REPUBLIKA,
      KIPRAS REPUBLIKA,
      LATVIJAS REPUBLIKA,
      LIETUVAS REPUBLIKA,
      LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,
      UNGĀRIJAS REPUBLIKA,
      MALTAS REPUBLIKA,
      NĪDERLANDES KARALISTE,
      AUSTRIJAS REPUBLIKA,
      POLIJAS REPUBLIKA,
      PORTUGĀLES REPUBLIKA,
      SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
      SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,
      SOMIJAS REPUBLIKA,
      ZVIEDRIJAS KARALISTE,
      LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,
      EIROPAS KOPIENAS dibināšanas līguma LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES, še turpmāk “dalībvalstis”, un EIROPAS KOPIENA,
      no otras puses,
      ATZĪSTOT, ka Savienotās Valstis izmanto satelītu navigācijas sistēmu, kas pazīstama kā globālā pozicionēšanas sistēma – divējādi izmantojama sistēma, kura nodrošina laika sinhronizācijas, navigācijas un atrašanās vietas precīzijas signālus civiliem un militāriem mērķiem,
      ATZĪSTOT, ka Savienotās Valstis pašlaik nodrošina GPS standarta pozicionēšanas pakalpojumu pastāvīgai izmantošanai miera apstākļos civiliem, komerciāliem un zinātniskiem mērķiem visā pasaulē, bez tiešas izmantošanas maksas, un ņemot vērā, ka Savienotās Valstis plāno to piedāvāt arī turpmāk, kā arī līdzīgus civilos pakalpojumus nākotnē ar tādiem pašiem noteikumiem,
      ATZĪSTOT, ka Eiropas Kopiena attīsta un plāno izmantot civilu globālo satelītu navigācijas, laika sinhronizācijas un pozicionēšanas sistēmu Galileo, kas būtu savietojama ar GPS radiofrekvenču aspektā un sadarbspējīga ar civilajiem GPS pakalpojumiem lietotāju līmenī,
      ATZĪSTOT, ka GPS signālus izmanto visā pasaulē satelītu navigācijas pakalpojumiem, tostarp reģionālajās satelītu sistēmās,
      ATZĪSTOT, ka civilās GPS un Galileo sistēmas, ja tām ir savietojamas radiofrekvences un tās ir sadarbspējīgas lietotāju līmenī, varētu palielināt tādu satelītu skaitu, kas redzami no ikvienas vietas uz Zemes un varētu uzlabot navigācijas signālu pieejamību civilai izmantošanai visā pasaulē,
      ATZĪSTOT, ka Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) nosaka starptautiskos standartus un ieteiktās metodes un citus norādījumus, kas piemērojami globālās satelītu navigācijas sistēmas izmantošanai civilajā aviācijā, un ka Starptautiskā Jūrniecības organizācija (IMO) nosaka starptautiskos standartus un citus norādījumus, kas piemērojami globālai satelītu navigācijas sistēmai jūras navigācijā, un ka Starptautiskā Elektrosakaru savienība (ITU) izstrādā daudzpusējus noteikumus un procedūras, kas piemērojamas globālo radionavigācijas sistēmu darbībā, kā arī citās radiokomunikācijas sistēmās,
      VĒLOTIES nodrošināt satelītu navigācijas izmantotājiem un aprīkojuma piegādātajiem plašāku pakalpojumu un iespēju klāstu, tā palielinot lietotāju lietojumprogrammu skaitu, vienlaikus nodrošinot radiofrekvenču savietojamību ar jau esošajām sistēmām un aprīkojumu,
      VĒLOTIES veicināt atvērtu tirgu un globālās navigācijas un laika sinhronizācijas iekārtas, pievienotās vērtības pakalpojumus un reģionālo satelītu sistēmu tirdzniecības pieaugumu,
      PĀRLIECĪBĀ par nepieciešamību novērst globālās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojumu ļaunprātīgu izmantošanu un aizsargāt no tās, pārmērīgi netraucējot vai nepasliktinot civilai izmantošanai pieejamos signālus,
      PĀRLIECĪBĀ par sadarbības vajadzību, lai nozīmīgo tehnoloģiju priekšrocības pilnībā izmantotu visās attiecīgajās programmās,
      ATZĪSTOT, ka ir vēlams konsultēties, lai nepieļautu vai atrisinātu domstarpības, kas varētu rasties attiecībā uz šo nolīgumu, tostarp tādas domstarpības, kas skar veidu, kādā Līgumslēdzējas puses pilda savas saistības jomās, kas ir viņu kompetencē,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      Mērķi
      1.   Šā nolīguma mērķis ir nodrošināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību, lai veicinātu, nodrošinātu un izmantotu civilās GPS un GALILEO navigācijas un laika sinhronizācijas signālus un pakalpojumus, pievienotās vērtības pakalpojumus, reģionālās satelītu sistēmas un globālās navigācijas un laika sinhronizācijas iekārtas. Līgumslēdzējas puses paredz sadarbību gan divpusējos, gan daudzpusējos forumos, kā norādīts tekstā, lai sekmētu un veicinātu šādu signālu, pakalpojumu un aprīkojuma izmantošanu miermīlīgiem civiliem, komerciāliem un zinātniskiem mērķiem un veicinātu divpusējās drošības intereses. Šā nolīguma mērķis ir papildināt un veicināt spēkā esošos Līgumslēdzēju pušu nolīgumus vai iespējamos turpmākos nolīgumus, kas attiecas uz civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signālu un pakalpojumu, reģionālo satelītu sistēmu vai pievienotās vērtības pakalpojumu izstrādi un ieviešanu.
      2.   Šis nolīgums neaizstāj un negroza ICAO vai IMO standartus, procedūras, reglamentējošas normas, noteikumus un ieteicamo praksi un neatkāpjas no tiem. Līgumslēdzējas puses apstiprina savu apņemšanos strādāt saskaņā ar šo institūciju reglamentējošiem noteikumiem un izstrādēm.
      3.   Šis nolīgums neskar Līgumslēdzēju pušu tiesības un saistības saskaņā ar Marakešas nolīgumu, ar ko izveidota Pasaules Tirdzniecības organizācija (še turpmāk “PTO nolīgumi”).
      2. pants
      Definīcijas
      Šajā nolīgumā izmanto šādas definīcijas.

                  a)

                  “Reģionālā satelītu sistēma” ir civili mehānismi, kas satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signālu lietotājiem nodrošina ievades informāciju, kas papildina informāciju no galvenās(-ām) izmantotās(-ām) konstelācijas(-ām), kā arī papildu diapazona/pseidodiapazona ievadi vai pašreizējās pseidodiapazona ievades korekcijas vai uzlabojumus. Šie mehānismi dod lietotājiem iespēju uzlabot efektivitāti, piemēram, palielināt precizitāti, pieejamību, integritāti un uzticamību.

                  b)

                  “Civilās navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojums” apzīmē civilās satelītu navigācijas vai laika sinhronizācijas pakalpojumu, ko sniedz GPS vai Galileo, tostarp drošos valsts pakalpojumus.

                  c)

                  “Civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojuma sniedzējs” ir ikviena valdība vai cita struktūrvienība, kas nodrošina civilās satelītu navigācijas vai laika sinhronizācijas pakalpojumu.

                  d)

                  “Civilās navigācijas un laika sinhronizācijas signāls” ir civilās satelītu navigācijas vai laika sinhronizācijas signāli, ko sniedz GPS vai Galileo, tostarp drošu valsts pakalpojumu signāli.

                  e)

                  “Civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signālu sniedzējs” ir ikviena valdība vai struktūrvienība, kas nodrošina GPS un/vai Galileo signālus vai reģionālās satelītu sistēmas.

                  f)

                  “Klasificēta informācija” ir oficiāla informācija, kas jāaizsargā Līgumslēdzēju pušu valsts aizsardzības vai ārējo attiecību interesēs, un tā ir klasificēta saskaņā ar spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem.

                  g)

                  “GALILEO” ir autonoma Eiropas civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas globāla sistēma, kura pakļauta civilai kontrolei un ko izveidojusi Eiropas Kopiena, tās dalībvalstis, Eiropas Kosmosa aģentūra un citas struktūrvienības. GALILEO ietver atklātu pakalpojumus un vienu vai vairākus citus pakalpojumus, piemēram, dzīvības drošības pakalpojumi, komerciālie pakalpojumi un drošs valsts pakalpojums, piemēram, sabiedriskais regulējamais pakalpojums (“PRS”) un visas reģionālās satelītu sistēmas, ko piedāvā Eiropas Kopiena, tās dalībvalstis vai citas struktūrvienības.

                  h)

                  “Globālās navigācijas un laika sinhronizācijas aprīkojums” ir ikviens civilā tiešā lietotāja aprīkojums, kas paredzēts, lai nosūtītu, saņemtu vai apstrādātu satelītu navigācijas vai laika sinhronizācijas signālus, sniegtu pievienotās vērtības pakalpojumus vai izmantotu reģionālo satelītu sistēmu.

                  i)

                  “GSNS” ir globālā satelītu navigācijas sistēma.

                  j)

                  “GPS” ir globālā pozicionēšanas sistēmas standarta pozicionēšanas pakalpojums – atklāts pakalpojums (vai civilie pakalpojumi nākotnē), kuru civilai izmantošanai sniedz Savienoto Valstu valdība. Pašreiz GPS nodrošina Savienotās Valstis, īstenojot savas valsts pilnvaras, jo to nepiedāvā kā komerciālu pakalpojumu un tās nekonkurē ar citiem pakalpojuma sniedzējiem. GPS aptver visas šā pakalpojuma reģionālās satelītu sistēmas vai uzlabojumus, kurus tieši nodrošina Savienoto Valstu valdība.

                  k)

                  “Intelektuālajam īpašumam” ir tāda nozīme, kāda noteikta Konvencijas par Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu 2. pantā, kas pieņemta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā.

                  l)

                  “Sadarbspēja lietotāja līmenī” ir situācija, kad kombinēts sistēmas uztvērējs, kura redzamības zonā ir vairāki GPS vai Galileo satelīti, lietotāja līmenī var nodrošināt pozīcijas, navigācijas un laika sinhronizācijas risinājumu, kas ir līdzvērtīgs vai labāks par šo abu sistēmu atsevišķi nodrošinātiem pozīcijas, navigācijas vai laika sinhronizācijas risinājumiem.

                  m)

                  “Pasākums” ir ikviens Līgumslēdzēju pušu normatīvs akts, procedūra, lēmums, administratīva rīcība vai līdzīga saistoša rīcība valsts vai starptautiskā līmenī.

                  n)

                  “Militārs satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojums” ir satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojums, ko sniedz Līgumslēdzēja puse, un tas ir īpaši paredzēts aizsardzības spēku vajadzībām.

                  o)

                  “Radiofrekvences savietojamība” nodrošina to, ka viena sistēma nerada traucējumus, kas nepieļaujami pasliktina citas sistēmas pastāvīgi sniegto pakalpojumu.

                  p)

                  “Ierobežotas pieejas valsts pakalpojums” ir aizsargāts, ierobežotas pieejas satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojums, ko sniedz Līgumslēdzēja puse, un īpaši paredzēts pilnvarotu valdības lietotāju vajadzībām.

                  q)

                  “Pievienotās vērtības pakalpojums” ir pakārtots pakalpojums vai lietojumprogramma, izņemot reģionālās satelītu sistēmas, kurās izmanto civilo satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signālus vai pakalpojumus tā, ka lietotājam rodas papildu labums.

            3. pants
      Piemērošanas joma
      Izņemot, ja nolīgumā norādīts citādi, šis nolīgums attiecas uz visiem pasākumiem, ko Līgumslēdzējas puses veic attiecībā uz civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signāliem un signālu sniedzējiem, civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojumiem un pakalpojumu sniedzējiem, reģionālajām satelītu sistēmām, pievienotās vērtības pakalpojumiem un pievienotās vērtības pakalpojumu sniedzējiem un globālās navigācijas un laika sinhronizācijas iekārtām.
      Šis nolīgums neattiecas uz militāro satelītu navigāciju un laika sinhronizācijas pakalpojumiem, izņemot, kā to paredz 4. pants, ciktāl tas skar radiofrekvenču savietojamību, 11. pants un šā nolīguma pielikums.
      Uz drošiem valsts pakalpojumiem neattiecas 5. un 6. pants, 8. panta 2. punkts un 10. panta 3. punkts.
      4. pants
      Sadarbspēja un radiofrekvenču savietojamība
      1.   Šo pantu piemēro GPS un Galileo saskaņā ar definīciju un, ciktāl tas skar radiofrekvenču savietojamību, visiem satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojumiem.
      2.   Līgumslēdzējas puses vienojas, ka GPS un Galileo radiofrekvences ir savietojamas. Šo punktu nepiemēro lokāli militāro darbību zonās. Līgumslēdzējas puses lieki netraucē un nepasliktina civilai lietošanai pieejamos signālus.
      3.   Līgumslēdzējas puses arī vienojas, ka GPS un Galileo, cik iespējams, ir sadarbspējīgas nemilitāras lietošanas līmenī. Lai sasniegtu šādu sadarbspēju un paātrinātu abu sistēmu kopīgo izmantošanu, Līgumslēdzējas puses vienojas par ģeodēzisko koordinātu atsauču sistēmu izveidi, pēc iespējas pietuvinot to Starptautiskajai Zemes atsauču sistēmai. Līgumslēdzējas puses arī vienojas pārraidīt Galileo un GPS sistēmas laiku nobīdes attiecīgo pakalpojumu navigācijas ziņojumos, kā tas norādīts dokumentā “GPS/Galileo laika nobīdes sākotnējā mijiedarbības definīcija”, kas minēts pielikumā.
      4.   Līgumslēdzējas puses vienojas, ka radiofrekvenču savietojamības un sadarbspējas darba grupa, kas izveidota atbilstīgi 13. pantam, turpina jau iesākto darbu, lai cita starpā sasniegtu:

                  a)

                  radiofrekvenču savietojamību, modernizējot vai attīstot abas sistēmas (Līgumslēdzējām pusēm papildus jānovērtē Galileo un GPS III radiofrekvenču savietojamība);

                  b)

                  uzlabotu signālu pieejamību un uzticamību ar papildinošas sistēmas arhitektūras palīdzību, kas ir lietotāju interesēs visā pasaulē;

                  c)

                  sadarbspēju nemilitārās lietošanas līmenī.

            5.   Lai turpmāk nodrošinātu radiofrekvenču savietojamību un nemilitāro pakalpojumu sadarbspēju, Līgumslēdzējas puses nodrošina savu reģionālo satelītu sistēmu atbilstību ICAO, IMO un ITU prasībām, kas Līgumslēdzējām pusēm ir saistošas, un citām līdzīgām prasībām, kuras Līgumslēdzējas puses uzskata par abpusēji pieņemamām.
      6.   Šis nolīgums neaizstāj, negroza ITU pieņemtos standartus, procedūras, reglamentējošās normas, noteikumus un ieteicamo praksi un neatkāpjas no tiem. Līgumslēdzējas puses apstiprina savu apņemšanos darboties saskaņā ar šo institūciju reglamentējošiem noteikumiem un izstrādēm.
      5. pants
      Standarti, sertificēšana, reglamentējoši pasākumi un pilnvaras
      Līgumslēdzējas puses vienojas konsultēties, pirms tās īsteno pasākumus:

                  1)

                  ar kuriem tieši vai netieši (piemēram, ar reģionālas organizācijas starpniecību) ievieš konstrukcijas vai izpildes standartus, sertificēšanas prasības, atļauju piešķiršanas prasības, tehniskos noteikumus vai līdzīgus noteikumus, kas piemērojami civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signāliem vai pakalpojumiem, reģionālajām satelītu sistēmām, pievienotās vērtības pakalpojumiem, globālās navigācijas un laika sinhronizācijas aprīkojumam, civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signālu vai citu pakalpojumu sniedzējiem vai pievienotās vērtības pakalpojuma sniedzējiem; vai

                  2)

                  kuri tieši vai netieši ietekmē pilnvaras izmantot ikvienas civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signālus vai pakalpojumus, reģionālās satelītu sistēmas, pievienotās vērtības pakalpojumus, globālās navigācijas un laika sinhronizācijas aprīkojumu attiecīgās valsts robežās (ja vien šādas lietošanas pilnvaras nav skaidri piešķīrusi ICAO vai IMO).

            6. pants
      Nediskriminēšana un tirdzniecība
      1.   Līgumslēdzējas puses apstiprina savu nediskriminējošo pieeju attiecībā uz iekārtu un pakalpojumu tirdzniecību, kas saistīta ar civilo satelītu navigāciju un laika sinhronizācijas signāliem, reģionālajām satelītu sistēmām un pievienotās vērtības pakalpojumiem.
      2.   Līgumslēdzējas puses apstiprina, ka pasākumi attiecībā uz iekārtām un pakalpojumiem, kas saistīti ar civilās navigācijas un laika sinhronizācijas signāliem un pakalpojumiem, reģionālajām satelītu sistēmām un pievienotās vērtības pakalpojumiem, nav jāizmanto, lai slēpti ierobežotu starptautisko tirdzniecību un liktu tai nevajadzīgus šķēršļus.
      3.   Tirdzniecības un civilo lietojumprogrammu darba grupa, kas izveidota atbilstīgi 13. pantam, inter alia izskata nediskriminēšanu un citus ar tirdzniecību saistītus jautājumus, kas skar civilo satelītu navigāciju un laika sinhronizācijas signālus vai pakalpojumus, reģionālās satelītu sistēmas, pievienotās vērtības pakalpojumus un globālās navigācijas un laika sinhronizācijas iekārtas, tostarp papildu saistību potenciālu attiecīgajos divpusējos vai daudzpusējos forumos.
      7. pants
      Atklāta piekļuve civilajiem satelītu navigācijas vai laika sinhronizācijas signāliem
      1.   Izņemot valsts drošības apsvērumus, Līgumslēdzējas puses neierobežo tiešo lietotāju iespējas izmantot un piekļūt pozicionēšanas, navigācijas un laika sinhronizācijas informācijai, ietverot reģionālās satelītu sistēmas. Šis noteikums neizslēdz iespēju citām struktūrvienībām, piemēram, satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas aprīkojuma ražotājiem, piekļūt šādai informācijai, ievērojot nediskriminējošus komerciālus noteikumus.
      2.   Līgumslēdzējas puses cenšas sniegt dzīvības drošības pakalpojumiem paredzētos signālus vajadzīgajā drošības līmenī, kādu atzinušas kompetentas starptautiskas institūcijas.
      8. pants
      Atklāta piekļuve informācijai
      1.   Ievērojot spēkā esošo eksporta kontroli, Līgumslēdzējas puses piekrīt nodrošināt nediskriminējošu publisku pieeju pietiekami plašai informācijai par to attiecīgajiem nekodētajiem civilās navigācijas un laika sinhronizācijas signāliem un reģionālajām satelītu sistēmām, lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas tām personām, kuras vēlas izmantot šos signālus, ražot aprīkojumu šo signālu izmantošanai vai sniegt pievienotās vērtības pakalpojumus, kuros izmanto šādus signālus. Šāda informācija tostarp ietver signālu specifikācijas, ietverot tādus elementus kā minimālos izmantošanas noteikumus, radiofrekvenču raksturlielumus un navigācijas ziņu struktūru.
      2.   Ciktāl Līgumslēdzējas puses nodrošina civilajiem lietotājiem civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signālus vai pakalpojumus, reģionālās satelītu sistēmas vai pievienotās vērtības pakalpojumus, kas ir kodēti vai ar citiem raksturlielumiem, kas globālās navigācijas pakalpojuma sniedzējam dod tiesības liegt piekļuvi, Līgumslēdzēja puse, ievērojot spēkā esošo eksporta kontroli, nodrošina otras Līgumslēdzējas puses globālās navigācijas un laika sinhronizācijas aprīkojuma ražotājiem nediskriminējošu pieeju informācijai, kas vajadzīga šādas kodētas informācijas vai līdzīgu raksturlielumu iestrādei viņu aprīkojumā, par tirgus cenām piešķirot licences attiecībā uz vajadzīgo informāciju vai citiem līdzekļiem.
      9. pants
      Intelektuālais īpašums
      Šis nolīgums neskar intelektuālā īpašuma tiesības, kas saistītas ar globālās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signāliem, pakalpojumiem vai iekārtām.
      10. pants
      Civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signālu izmaksu segšana
      1.   Līgumslēdzējas puses apņemas sniegt navigācijas un laika sinhronizācijas signālu atklātu pakalpojumu, nepieprasot tiešu maksu par tiešo izmantošanu vai par reģionālajām satelītu sistēmām.
      2.   Ciktāl Līgumslēdzēja puse veido sistēmu, ko varētu izmantot atlīdzības iekasēšanai no lietotājiem par starptautiskās aviācijas un jūrniecības dzīvības drošības pakalpojumiem, tai jāatbilst ICAO un IMO prasībām.
      3.   Vajadzības gadījumā Līgumslēdzējas puses konsultējas par izmaksu segšanas politiku. Līgumslēdzējas puses sekmē praktiskus pasākumus, lai nodrošinātu savu pakalpojumu sniegšanas maksas pārredzamību un uzskaitāmību.
      11. pants
      Valsts drošības savietojamība un frekvenču spektra izmantošana
      1.   Līgumslēdzējas puses sadarbojas, lai veicinātu atbilstīgu frekvenču piešķiršanu satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signāliem, lai nodrošinātu radiofrekvenču savietojamību frekvenču spektra izmantošanā starp abiem signāliem, lai darītu visu iespējamo, aizsargājot savus signālus pret citu sistēmu radītiem radiofrekvenču traucējumiem, un lai sekmētu frekvenču spektra saskaņotu globālu izmantošanu jo īpaši ITU (Starptautiskā Elektrosakaru savienība). Līgumslēdzējas puses sadarbojas, lai identificētu traucējumu avotus un veiktu atbilstīgus pasākumus.
      2.   Līgumslēdzējas puses paredz novērst satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojumu ļaunprātīgu izmantošanu, vienlaikus saglabājot pakalpojumus ļaunprātīgu darbību neskartajos reģionus. Tālab pušu attiecīgie satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signāli atbilst valsts drošības savietojamības kritērijiem, kas izklāstīti dokumentos “Valsts drošības savietojamības atbilstība GPS un Galileo signāliem 1 559–1 610 MHz frekvenču joslā, 1., 2. un 3. daļa” (še turpmāk “Dokumenti par kritērijiem, pieņēmumiem un metodiku”), kas minēti pielikumā, izmantojot Dokumentos par kritērijiem, pieņēmumiem un metodiku norādīto metodiku un pieņēmumus.
      3.   Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šā nolīguma pielikumā precizētā signālu struktūra atbilst Valsts drošības savietojamības kritērijiem, kas norādīti Dokumentos par kritērijiem, pieņēmumiem un metodiku.
      4.   Lai saglabātu un pakāpeniski uzlabotu pakalpojumu kvalitāti un drošību, sistēmām efektīvi jāpielāgojas neparedzētām tehnoloģiju, lietotāja vajadzību un frekvenču spektra vides izmaiņām. Līgumslēdzējas puses paredz attiecīgās sistēmas modernizāciju un pilnveidošanu, vienlaikus nodrošinot savietojamu un sadarbspējīgu kopīgo civilo signālu drošību un tirgus priekšrocības.
      5.   Līgumslēdzējas puses apmainās ar informāciju un apspriežas par pielikumā izklāstīto signālu pamatstruktūru īstenošanu. Līgumslēdzēja puse, izmantojot diplomātiskos kanālus, rakstiski paziņo otrai Līgumslēdzējai pusei, ja tā nākotnē vēlas mainīt vai papildināt pielikumā norādītās un saskaņotās signālu pamatstruktūras.
      6.   Ja vien Līgumslēdzēja puse nepauž bažas, pamatojoties uz valsts drošības savietojamību, kā tā ir atspoguļota Dokumentos par kritērijiem, pieņēmumiem un metodiku vai, pamatojoties uz radiofrekvenču savietojamību, trīs mēnešu laikā pēc 5. punktā minētā paziņojuma saņemšanas, šī Līgumslēdzēja puse neiebilst pret paziņojumā norādītās alternatīvās signālu struktūras pieņemšanu un ieviešanu. Ja Līgumslēdzēja puse pauž bažas par valsts drošības vai radiofrekvenču savietojamību šajā laikposmā, Līgumslēdzējas puses nekavējoties uzsāk konsultācijas, lai pārbaudītu, vai alternatīvā signālu struktūra atbilst valsts drošības savietojamības kritērijiem, kas izklāstīti Dokumentos par kritērijiem, pieņēmumiem un metodiku, un radiofrekvenču savietojamībai, savietojamības analīzei izmantojot attiecīgos pieņēmumu un metodikas dokumentus, kas minēti pielikumā.
      7.   Līgumslēdzējas puses piekrīt izmantot Galileo atklātā pakalpojuma un nākotnes GPS III civilo signālu (standarta pozicionēšanas pakalpojums) kopīgo pamata modulāciju. Līgumslēdzējas puses nekavējoties sadarbojas, lai optimizētu šo modulāciju viņu attiecīgajās sistēmās. Ja Līgumslēdzēja puse maina vai papildina savu Galileo atklātā pakalpojuma vai nākotnes GPS III civilo signālu modulāciju atbilstīgi 5. un 6. punktā izklāstītajai procedūrai, otrai Pusei nav jāmaina vai jāpapildina sava modulācija.
      8.   Līgumslēdzējas vienojas izskatīt pasākumus, lai aizsargātu drošo valsts pakalpojumu valsts drošības savietojamības kontekstā, šim nolūkam izmantojot saskaņā ar 13. panta 2. punkta d) apakšpunktu izveidoto drošības jautājumu darba grupu.
      12. pants
      GPS un Galileo meklēšanas un glābšanas pakalpojumi

         Galileo un nākamās paaudzes GPS satelītiem plāno izveidot globālās meklēšanas un glābšanas pakalpojumu. Līgumslēdzējas puses piekrīt, ka šo pakalpojumu radiofrekvences ir savietojamas un, cik iespējams, sadarbspējīgas lietotāja līmenī. Līgumslēdzējas puses atbilstīgi sadarbojas jautājumos, kas saistīti ar Galileo un nākamās paaudzes GPS satelītu globālās meklēšanas un glābšanas pakalpojumiem COSPAS–SARSAT Padomē vai kādā citā savstarpējā forumā.
      13. pants
      Kārtība
      1.   Līgumslēdzējas puses izveido darba grupas jautājumos, par kuriem bijusi divpusēja vienošanās. Katrā darba grupā vajadzības gadījumā piedalās Līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes. Trešās puses līdzdalība darba grupās ir iespējama vienīgi tad, ja abas Līgumslēdzējas puses tam piekrīt.
      2.   Saskaņā ar 1. punktu izveido šādas darba grupas:

                  a)

                  civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas pakalpojumu radiofrekvenču savietojamības un sadarbspējas darba grupa;

                  b)

                  tirdzniecības un civilo lietojumprogrammu darba grupa;

                  c)

                  darba grupa sadarbības sekmēšanai, veidojot un attīstot nākamās paaudzes civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas sistēmas;

                  d)

                  darba grupa ar GPS un Galileo saistītos drošības jautājumos, tostarp informācijas apmaiņa par drošu valsts pakalpojumu iespējamu izmantošanu un attiecīgo signālu mijiedarbību. Darba grupa arī definē paziņojumu un konsultāciju procedūras kārtību, kas minēta 11. pantā, kā arī iespējamās saskarnes.

            3.   Vajadzības gadījumā Līgumslēdzējas puses var definēt saskaņā ar 1. punktu izveidoto darba grupu darba uzdevumus.
      4.   Uz visu informācijas, aprīkojuma, tehnoloģiju vai citu datu apmaiņu (tostarp tādu, kas ir klasificēti), kā arī pakalpojumu veikšanu saskaņā ar šo nolīgumu attiecas visi spēkā esošie normatīvie akti, tostarp eksporta kontroles normatīvie akti. Šādu informāciju, aprīkojumu, tehnoloģiju vai citus pārsūtītos datus izmanto vienīgi šā nolīguma nolūkos un tos nepārsūta un nenodod lietošanai citai trešai valstij, uzņēmumam, personai, organizācijai vai valdībai bez Līgumslēdzējas puses iepriekšēja rakstiska apstiprinājuma.
      5.   Ievērojot spēkā esošos normatīvos aktus un oficiālo valsts politiku, Līgumslēdzējas puses vienojas iespējami drīzāk izskatīt iekārtu, informācijas, tehnoloģijas vai citu datu eksporta atļauju pieteikumus, kas ir noderīgi Galileo vai GPS attīstībai un ieviešanai.
      6.   Ar klasificētu informāciju par šā nolīguma īstenošanu drīkst apmainīties darba grupās vai citādā veidā vienīgi saskaņā ar šā nolīguma pielikuma 2. punktā minētajiem nosacījumiem.
      7.   Līgumslēdzējas puses tiekas pēc vajadzības; būtībā vienreiz gadā, lai novērtētu darba grupu nepieciešamību, noteiktu vai grozītu darba grupu darba uzdevumus un izskatītu darba grupu paveikto darbu.
      14. pants
      Turpmākās darbības
      Līgumslēdzējas puses plāno uzsākt sarunas par turpmāko nolīgumu saistībā ar attiecīgo neatkarīgi finansēto un ekspluatēto civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas sistēmu iespējamo sadarbību pēc tam, kad ir sasniegtas Galileo sākotnējā operacionālā jauda. Šajās sarunās Līgumslēdzējas puses plāno izpētīt dažādas koordinēšanas iespējas, piemēram, augsta līmeņa saskarnes padomes izveidi, kas tiktos vienreiz vai divreiz gadā, lai risinātu politiskos jautājumus un plānotu nākotnes sistēmas, neliela GPS–Galileo sekretariāta izveidi, lai apmainītos ar saskarnes datiem un nodrošinātu ikdienas darba koordinēšanu, un ieceltu sadarbības koordinatorus saskaņā ar divpusēju vienošanos.
      15. pants
      Darbība starptautiskos forumos
      Lai veicinātu un īstenotu šā nolīguma mērķus, Līgumslēdzējas puses atbilstīgi sadarbojas divpusēju interešu jautājumos, kas skar civilās satelītu navigācijas un laika sinhronizācijas signālus un sistēmas, pievienotās vērtības pakalpojumus un globālās navigācijas un laika sinhronizācijas iekārtas ICAO, ITU, IMO un PTO un citās saistītās organizācijās un forumos.
      16. pants
      Finansēšana
      Saskaņā ar šo nolīgumu katra Līgumslēdzēja puse sedz izdevumus par attiecīgo pienākumu izpildi. Līgumslēdzēju pušu saistību izpilde atbilstīgi šim nolīgumam ir atkarīga no iedalīto līdzekļu pieejamības.
      17. pants
      Konsultēšana un domstarpību izšķiršana
      1.   Ikviena domstarpība, kas ir saistīta ar šā nolīguma nosacījumiem, interpretēšanu vai piemērošanu, ir izšķirama konsultāciju ceļā.
      2.   Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas pārstāvji, no vienas puses, un Savienotās Valstis, no otras puses, pēc vajadzības tiekas, lai konsultētos, kā paredzēts 1. punktā un 5. pantā, 10. panta 3. punktā un 11. panta 5. un 6. punktā.
      3.   Šis nolīgums neskar Līgumslēdzēju pušu tiesības izšķirt domstarpības saskaņā ar PTO nolīgumiem.
      18. pants
      Līgumslēdzēju pušu definīcijas
      Šā nolīguma nolūkos “Līgumslēdzējas puses” ir Eiropas Kopiena vai tās dalībvalstis vai Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis tajās jomās, kas ir to kompetencē, no vienas puses, un Savienotās Valstis, no otras puses.
      19. pants
      Pienākumi un atbildība
      1.   Līgumslēdzējas puses ir atbildīgas par šā nolīguma saistību nepildīšanu.
      2.   Ja nav skaidrs, vai saistības saskaņā ar šo nolīgumu ir Eiropas Kopienas vai tās dalībvalstu kompetencē, pēc Savienoto Valstu pieprasījuma Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis sniedz vajadzīgās ziņas. Ja šī informācija netiek sniegta ar visu pienācīgo lietderību vai ja sniedz pretrunīgu informāciju, iestājas nedalīta un solidāra atbildība.
      20. pants
      Spēkā stāšanās un darbības termiņš
      1.   Šis nolīgums stājas spēkā dienā, ka Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis un Savienotās Valstis ar diplomātiskām notām informē depozitāriju, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas ir vajadzīgas, lai šis nolīgums varētu stāties spēkā.
      2.   Šim nolīgumam pievienojas valstis, kuras kļūst par Eiropas Savienības dalībvalstīm pēc dienas, kad nolīgumu ir parakstījušas Līgumslēdzējas puses.
      3.   Neatkarīgi no 1. punkta Līgumslēdzējas puses vienojas pagaidām piemērot šo nolīgumu no tā mēneša pirmās dienas, kas seko dienai, kad Līgumslēdzējas puses viena otrai ir paziņojušas, ka ir pabeigtas procedūras, kas ir vajadzīgas šim nolūkam.
      4.   Šajā nolīgumā depozitārijs ir Eiropas Kopiena.
      5.   Šis nolīgums ir spēkā desmit gadus. Vismaz trīs mēnešus pirms sākotnējā desmit gadu laikposma beigām Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai, vai tās plāno pagarināt nolīgumu uz nākamajiem pieciem gadiem. Tad to automātiski pagarina uz pieciem gadiem, ja vien Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, no vienas puses, vai Savienotās Valstis, no otras puses, rakstiski depozitārijam nepaziņo savu nodomu pagarināt līgumu vismaz trīs mēnešus pirms kārtējā nākamā piecu gadu laikposma.
      6.   Šo nolīgumu groza vienīgi ar Līgumslēdzēju pušu piekrišanu. Līgumslēdzējas puses apstiprina ikvienu šā nolīguma grozījumu saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām.
      7.   Līgumslēdzējas puses pārskata šā nolīguma īstenošanu 2008. gadā un tad tās drīkst lemt par nolīguma grozīšanu saskaņā ar 6. punktā minēto procedūru.
      8.   Šo nolīgumu drīkst pārtraukt jebkurā brīdī, rakstiski par to paziņojot vienu gadu iepriekš.

         Dromolendkāstlā, Klēras grāfistē, 2004. gada 26. jūnijā, divos eksemplāros dāņu, holandiešu, angļu, somu, franču, vācu, grieķu, itāļu, portugāļu, spāņu, zviedru, čehu, igauņu, ungāru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, slovaku un slovēņu valodā. Angļu valoda ir oriģinālvaloda.

            Pour le Royaume de Belgique
            Voor het Koninkrijk België
            Für das Königreich Belgien

            Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
            Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
            Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

            Za Českou republiku

            På Kongeriget Danmarks vegne

            Für die Bundesrepublik Deutschland

            Eesti Vabariigi nimel

            Гια την Eλληvιкή Δημoкρατία

            Por el Reino de España

            Pour la République française

            Thar cheann Na hÉireann
            For Ireland

            Per la Repubblica italiana

            Гια την Kυπριαкή Δημoкρατία,

            Latvijas Republikas vārdā

            Lietuvos Respublikos vardu

            Pour le Grand-Duché de Luxembourg

            A Magyar Köztársaság részéről

            Għar-Repubblika ta’ Malta

            Voor het Koninkrijk der Nederlanden

            Für die Republik Österreich

            W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

            Pela República Portuguesa

            Za Republiko Slovenijo

            Za Slovenskú republiku

            Suomen tasavallan puolesta

            För Konungariket Sverige

            For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

            Por la Comunidad Europea
            Za Evropské společenství
            For Det Europæiske Fællesskab
            Für die Europäische Gemeinschaft
            Euroopa Ühenduse nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
            For the European Community
            Pour la Communauté européenne
            Per la Comunità europea
            Eiropas Kopienas vārdā
            Europos bendrijos vardu
            Az Európai Közösség részéről
            Għall-Komunità Ewropea
            Voor de Europese Gemeenschap
            W imieniu Wspólnoty Europejskiej
            Pela Comunidade Europeia
            Za Európske spoločenstvo
            Za Evropsko skupnost
            Euroopan yhteisön puolesta
            På Europeiska gemenskapens vägnar

            For the United States of America

         PIELIKUMS

            GPS UN GALILEO SIGNĀLU STRUKTŪRAS

                     1.

                     Valsts drošības savietojamības nolūkos, lai izvairītos no nevajadzīgiem radiofrekvenču traucējumiem un nodrošinātu piemērotu GSNS darbību, Līgumslēdzējas puses vienojas par šādu signālu pamatstruktūru:

                                 —

                                    Galileo nodrošinātais valsts pakalpojums 1 559–1 610 MHz frekvenču joslā, izmantojot binārās nobīdes nesēju (Binary Offset Carrier) (BOC) kosinusa fāžu modulācijām ar 15,345 MHz apakšnesēja frekvenci un koda ātrumu 2,5575 megabiti sekundē (Mcps), kas centrēti uz 1 575,42 MHz (kosinusa fāžu BOC (15, 2,5)) un signālu stiprums, kas norādīts turpmāk minētajā dokumentā “Atsauces pieņēmumi GPS/Galileo savietojamības analīzēm.”

                                 —

                                    Galileo signālu struktūras, kuras izmanto kādā vai visos pārējos pakalpojumos, tostarp atklātais pakalpojums (OS), dzīvības drošības pakalpojums (SoL) un komerciālais pakalpojums (CS), 1 559–1 610 MHz frekvenču joslā, izmantojot bināro nobīdes nesēja (BOC) modulāciju ar 1,023 MHz apakšnesēja frekvenci un koda ātrumu 1,023 megabiti sekundē (Mcps) (BOC (1,1)), kas centrēts uz 1 575,42 MHz, un signālu stiprums, kas norādīts turpmāk minētajā dokumentā “Atsauces pieņēmumi GPS/Galileo savietojamības analīzēm.”

                                 —

                                 GPS signālu struktūra 1 559–1 610 MHz frekvenču joslā, kas centrēta uz 1 575,42 MHz, ir binārās fāzes pārbīdes atslēgas (Binary Phase Shift Key) (BPSK) modulācija ar koda ātrumu 1,023 Mcps; BPSK modulācija ar koda ātrumu 10,23 Mcps un BOC modulācija ar 10,23 MHz apakšnesēja frekvenci un koda ātrumu 5,115 Mcps un signāla stiprums, kas norādīts turpmāk minētajā dokumentā “Atsauces pieņēmumi GPS/Galileo savietojamības analīzēm”. Turpmāk šo signālu struktūru paplašinās ar BOC (1,1) modulāciju, kas centrēta uz 1 575,42 MHz.

                     2.

                     Klasificētie pieņēmumi un metodika, kas izmantota, lai noteiktu Valsts drošības piemērojamības kritērijus un paši kritēriji ir šādos dokumentos: 2004. gada 9. jūnija dokumentā Valsts drošības piemērojamības savietojamība ar GPS un Galileo signāliem 1 559–1 610 MHz frekvenču joslā 1.daļa, 2. daļa un 3. daļa (še turpmāk attiecīgi “1. daļa”, “2. daļa” un “3. daļa”), ietverot šo dokumentu turpmākos grozījumus, izmaiņas vai pārveidojumus, par kuriem bijusi divpusēja vienošanās saskaņā ar šā pielikuma 6.a punktu. 1. daļa, 2. daļa un 3. daļa ir pieejama vienīgi Savienotajām Valstīm un tām dalībvalstīm, kas ir “Vienošanās par militārās informācijas vispārējo drošību” (General Security of Military Information Agreement) (še turpmāk “GSOMIA”) vai Vienošanās par informācijas vispārējo drošību (General Security of Information Agreement) (še turpmāk “GSOIA”) Līgumslēdzējas puses ar Savienotajām Valstīm, un kurām ir atļauts piekļūt, apstrādāt, izmantot un sniegt informāciju par šiem klasificētajiem dokumentiem. Ja starp Eiropas Kopienu un Savienotajām Valstīm tiks noslēgts turpmāk piemērojams nolīgums par informācijas drošību, tas noteiks pieeju 1. daļai, 2. daļai un 3. daļai, to apstrādi, izmantošanu un informācijas sniegšanu par tām. Pagaidām Eiropas Komisijas pārstāvji un kopuzņēmuma Galileo un Eiropas Kosmosa aģentūras personālam ir mutiski un vizuāli nodrošināta pieeja 2. daļai šā nolīguma īstenošanas mērķiem un savietojamības labad, pamatojoties uz notikušas drošības pārbaudes kopā ar dalībvalsti, kas ar Savienotajām Valstīm ir noslēgusi GSOMIA vai GSOIA saskaņā ar valsts drošības procedūrām un dalībvalsts normatīvajiem aktiem, kā arī saskaņā ar GSOMIA vai GSOIA ar Savienotajām Valstīm. Saskaņā ar spēkā esošajiem drošības noteikumiem Eiropas Komisijas pārstāvjiem un kopuzņēmuma Galileo un Eiropas Kosmosa aģentūras personālam ir pieeja 1. daļai un 3. daļai. Klasificēta informācija nepārtraukti jāaizsargā un jāapstrādā vienīgi iestādēs, kurās ir atbilstošas drošības pārbaudes iespējas saskaņā ar spēkā esošām drošības procedūrām, normatīvajiem aktiem un GSOMIA vai GSOIA.

                     3.

                     Pieņēmumi par radiofrekvenču signāla savietojamības analīzēm ir 2004. gada 9. jūnija dokumentā “Atsauces pieņēmumi GPS/Galileo savietojamības analīzēm”, kurā ietverti visi turpmākie grozījumi, izmaiņas vai pārveidojumi pēc Līgumslēdzēju pušu divpusējas vienošanās.

                     4.

                     Radiofrekvenču savietojamības analīzes metodika ir 2004. gada 18. jūnija dokumentā “GPS/Galileo radiofrekvences savietojamības analīzes modeļi un metodika”, kurā iekļauti visi šā dokumenta turpmākie grozījumi, izmaiņas vai pārveidojumi pēc Līgumslēdzēju pušu divpusējas vienošanās.

                     5.

                     Laika nobīžu starp Galileo un GPS sistēmu laiku sagatavošana viņu attiecīgo dienestu navigācijas ziņas ir norādītas 2003. gada 20. marta dokumentā “GPS/Galileo laika nobīdes sākotnējā mijiedarbības definīcija”, tostarp visi turpmākie grozījumi, izmaiņas vai pārveidojumi pēc Līgumslēdzēju pušu divpusējas vienošanās.

                     6.

                                 a)

                                 Neskarot 20. panta 6. punktu, par visiem turpmākiem grozījumiem, izmaiņām vai pārveidojumiem dokumentos “Valsts drošības piemērojamības savietojamība ar GPS un Galileo signāliem 1 559–1 610 MHz frekvenču joslā 1.daļa, 2. daļa un 3. daļa” divpusēji lemj saskaņā ar 13. panta 2. punkta d) apakšpunktu izveidotā darba grupu apakšgrupa, kuras sastāvā ir Savienoto Valstu pārstāvji, no vienas puses, un Eiropas Komisijas pārstāvji, kas darbojas Eiropas Kopienas vārdā un kuriem saskaņā ar šā pielikuma 2. punktu ir piekļuve slepenajiem dokumentiem, un to dalībvalstu pārstāvji, kuriem saskaņā ar šā pielikuma 2. punktu ir piekļuve slepeniem dokumentiem, no otras puses. Šie lēmumi ir saistoši abām Līgumslēdzējām pusēm.

                                 b)

                                 Neskarot 20. panta 6. punktu, visus šādu dokumentu turpmākos grozījumus, izmaiņas vai modifikācijas pieņem, Līgumslēdzēju pušu attiecīgajiem pārstāvjiem darba grupās, kas izveidotas saskaņā ar 13. panta 2. punkta a) apakšpunktu divpusēji vienojoties, iekļaujot Savienotās Valstis: “Atsauces pieņēmumi GPS/Galileo savietojamības analīzēm”, “GPS/Galileo radiofrekvences savietojamības analīzes modeļi un metodika”, “GPS/Galileo laika nobīdes sākotnējā mijiedarbības definīcija”. Šie lēmumi ir saistoši abām Līgumslēdzējām pusēm.


title: 2013/566/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Banku iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Banku iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/196

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Banku iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/566/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Banku iestādes 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Banku iestādes 2011. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar Iestādes atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (4), un jo īpaši tās 64. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A7-0113/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Banku iestādes izpilddirektoram apstiprinājumu par Iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Banku iestādes izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 60. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Banku iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Banku iestādes 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Banku iestādes 2011. finanšu gada galīgajiem pārskatiem ar Iestādes atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (4), un jo īpaši tās 64. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A7-0113/2013),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Banku iestādes (“Iestāde”) gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā Iestāde, kas ir jaunizveidota aģentūra, kura atrodas Londonā, tika izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1093/2010 un savu darbu kā neatkarīga iestāde oficiāli sāka 2011. gada 1. janvārī;

                  C.

                  tā kā Iestāde būtu jāvērtē, ņemot vērā juridisko pāreju no iepriekšējās iestādes, proti, Eiropas Banku uzraudzītāju komitejas (CEBS), un līdz ar to, izņemot jauno mandātu, Iestāde no CEBS ir pārņēmusi visus spēkā esošos un notiekošos uzdevumus un pienākumus;

                  D.

                  tā kā Iestāde ir neatņemama daļa no Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas un tā strādā ciešā sadarbībā ar radniecīgajām iestādēm, proti, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi, kopīgā komitejā un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijā;

                  E.

                  tā kā Iestādes 2011. gada kopējais budžets bija EUR 12 685 000;

                  F.

                  tā kā saskaņā ar Izveides regulu (6) 60 % no 2011. gada budžeta tika finansēti no dalībvalstu un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstu iemaksām un 40 % tika finansēti no Savienības budžeta;

                  G.

                  tā kā 2011. gada beigās Iestāde uzrādīja pozitīvu budžeta izpildes saldo EUR 3 579 861 apmērā (7), ko iegrāmatoja pārskatos kā saistības pret Komisiju,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem (8) sākotnējā Savienības iemaksa Iestādes 2011. gada budžetā bija EUR 5 073 000; norāda, ka tas bija Iestādes pirmais darbības gads;

                  2.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem Iestādes kopējais 2011. gada budžets bija EUR 12 865 000 (tostarp EUR 7 413 000 iemaksa no dalībvalstīm un EUR 199 000 iemaksa no novērotājiem);

                  3.

                  aicina Komisiju izvērtēt iespēju nākt klajā ar priekšlikumu, ar kuru tiktu nodrošināts, ka triju Eiropas uzraudzības iestāžu budžetus pilnībā finansē no Savienības budžeta;

                  4.

                  ar bažām norāda, ka Finanšu regulas noteikumi nav pilnībā pielāgoti Iestādes finansēšanas kārtībai, jo 60 % no budžeta tiek finansēti no dalībvalstu un EBTA valstu iemaksām; uzskata, ka minētais jautājums būtu jārisina vēlākais, kad nākamo reizi tiks pārskatīta Finanšu regula attiecībā uz aģentūrām, un aicina Komisiju šo situāciju izvērtēt un par to ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei;

                  5.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem 2011. gadā Iestāde galveno uzmanību pievērsa izveidei un turpmākai paplašināšanai;

                  6.

                  uzsver, ka ir svarīgi pienācīgi sabalansēt, no vienas puses, piešķirto budžetu un pieejamās štata vietas un, no otras puses, iestādēm uzticētos uzdevumus, jo līdzsvara trūkums var radīt nelīdzsvarotu personāla nodrošinājumu gan attiecībā uz Aģentūras darbinieku pieņemšanu darbā, no vienas puses, gan attiecībā uz valstu ekspertu iesaistīšanu, no otras puses; pauž bažas par to, ka Komisija jau ir mainījusi štatu sarakstu, kā Iestāde to ierosināja, un nav to skaidri norādījusi; mudina Komisiju šajā un citos jautājumos rīkoties pilnībā pārredzami;

                  7.

                  norāda uz bažām, kas tika paustas SVF 2012. gada decembra finanšu sektora novērtējuma sākotnējos secinājumos par Savienību, kuros tiek ieteikts pēc vajadzības palielināt Eiropas uzraudzības iestāžu resursus un pilnvaras tā, lai tās veiksmīgi varētu pildīt savus mandātus, vienlaikus palielinot to darbības neatkarību;

                  8.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem Iestādes inaugurācijas sanāksmē 2011. gada 12. janvārī valde pieņēma un apstiprināja galvenos finanšu noteikumus un Iestādes Finanšu regulu, lai tā varētu īstenot savas pilnvaras kā Eiropas iestāde;

                  9.

                  konstatē, ka īres izmaksas abiem birojiem, kuru kopējā platība ir 1 089 kvadrātmetri, veido EUR 1 016 512,64, un aicina Iestādi nodrošināt, lai biroju īres maksa un izmaksas nepārsniegtu atrašanās vietai raksturīgās tirgus cenas, turklāt katru gadu, uzlabojoties tirgus nosacījumiem, censties izmaksas mazināt;

         Grāmatvedības sistēma

                  10.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem (9) standarta un vispārējā budžeta struktūra, ko Iestāde pieņēma 2011. gada sākumā, bija jāpielāgo tās vajadzībām (tā kā budžets tika sagatavots pirms pirmā darbības gada, nebija iepriekšējas pieredzes);

                  11.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem 2011. gada 10. jūnijā Iestāde ieviesa uzkrājumu grāmatvedību (ABAC), kas ir grāmatvedības sistēma, ko budžeta grāmatvedībai izmanto Komisija; turklāt konstatē, ka pārejas periodā no 2011. gada 1. janvāra līdz 10. jūnijam Iestāde budžeta grāmatvedībai izmantoja uz programmu Excel balstītu rīku un ka pārejas laikā tika sagatavots pārskats par ABAC ielādētajām saistībām un maksājumiem;

                  12.

                  ņem vērā to, ka maksājumi, kas veikti pirms ABAC ieviešanas, ir atspoguļoti tikai pārejas sistēmā un nav atspoguļoti ABAC; norāda, ka katru reizi, kad, izmantojot ABAC, tiek iegūts ziņojums par budžeta izlietojumu un izpildi, Excel izklājlapā tiek manuāli izveidots apkopojums, lai pilnībā atspoguļotu sākotnējo budžetu un saistību un maksājumu izlietojumu visā finanšu gadā;

                  13.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem sākot no 2012. gada visi finanšu darījumi ir pilnībā redzami ABAC;

                  14.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem vispārējās grāmatvedības uzskaites veikšanai Iestāde no 2011. gada 10. jūnija sāka izmantot SAP – sistēmu, kas ir tieši saistīta ar Komisijas izmantoto ABAC; turklāt konstatē, ka līdz minētajam datumam Iestāde izmantoja SAGE
                      (10) – sistēmu, ko CEBS izveidoja finanšu grāmatvedībai, un 2011. gada 10. jūnijā tika sagatavota pārejas bilance;

                  15.

                  norāda, ka 2011. gada 28. augustā Iestāde izveidoja Komisijas aktīvu reģistrācijas sistēmu (ABAC Assets), lai faktiski izsekotu atsevišķiem pamatlīdzekļu posteņiem (ABAC Assets ir integrēta Iestādes grāmatvedības sistēmā); turklāt norāda, ka šim nolūkam CEBS nebija nekādas sistēmas;

                  16.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem (11) 2011. gada augustā un septembrī Iestāde veica no CEBS saņemto pamatlīdzekļu inventarizāciju un secināja, ka nav konstatētas būtiskas atšķirības;

                  17.

                  atzinīgi vērtē to, ka ārējais revidents Deloitte Consulting veica Iestādes grāmatvedības sistēmas validāciju (12); norāda, ka Iestādes grāmatvedības sistēmas pārbaude notika 2012. gada novembrī;

                  18.

                  norāda – Deloitte ziņojumā minēts, ka “saskaņā ar veiktajām atbilstības validācijas procedūrām Deloitte vispārējais secinājums ir, ka EBI grāmatvedības sistēma atbilst Eiropas Komisijas (Budžeta ģenerāldirektorāta) noteiktajiem kritērijiem. Jau ir noteiktas vairākas iekšējas kontroles, un persona, kas ir atbildīga par EBI grāmatvedību un par pieejas piešķiršanu galvenajiem IT infrastruktūras elementiem, to jau pienācīgi īsteno atbilstoši labai praksei”;

         Saistības

                  19.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem Iestāde 2011. gada beigās ir reģistrējusi budžeta izpildi 71 % apmērā saistībām un 59 % apmērā maksājumiem;

                  20.

                  norāda, ka saistību apropriāciju izpildes līmenis I sadaļai (“Personāla izdevumi”) ir 91 % un tas atbilst 2011. gada 31. decembrī aizpildīto vietu skaitam (41 no štatu sarakstā paredzētajām 46 vietām); norāda arī, ka zemāks maksājumu izpildes līmenis (83 %) ir galvenokārt tādēļ, ka valstu uzraudzības iestādes par vēlu izrakstīja rēķinus norīkotajiem darbiniekiem; aicina Iestādi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti šā trūkuma novēršanai;

                  21.

                  konstatē, ka saskaņā ar gada pārskatiem zemāks izpildes līmenis III sadaļā (“Darbības izdevumi”) ir galvenokārt informācijas tehnoloģijas (IT) jomā, ko izskaidro gan tas, ka vajadzīgo IT darbinieku pieņemšanai darbā bija vajadzīgs ilgāks laiks, nekā bija paredzēts, gan arī iepirkuma procedūras ilgums; aicina Iestādi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu izpildes līmeni III sadaļā;

                  22.

                  konstatē, ka saskaņā ar Iestādes gada ziņojumu (13) 2011. gadā tā izmantoja tikai nediferencētās apropriācijas; norāda arī, ka saistības bija EUR 9 054 030 jeb 71 % no 2011. gada budžeta, ko kuriem EUR 7 436 217 ir samaksāti un EUR 1 617 813 tika automātiski pārnesti uz 2012. gadu saskaņā ar Iestādes Finanšu regulas 10. pantu;

                  23.

                  ar bažām norāda uz Revīzijas palātas konstatējumu, ka saistību rādītāji bija zemi, īpaši II sadaļā “Administratīvie izdevumi” (57 %) un III sadaļā “Pamatdarbības izdevumi” (46 %), kas ietekmēja Iestādes IT mērķus, kuri netika pilnībā sasniegti; aicina Iestādi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti, lai šos rādītājus uzlabotu, jo zemais izpildes līmenis liecina par grūtībām budžeta plānošanā un īstenošanā;

                  24.

                  norāda, ka Revīzijas palāta norādīja uz trūkumiem attiecībā uz trijām juridiskajām saistībām, kuras uzņemtas pirms budžeta saistībām (EUR 742 000); aicina Iestādi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti šā trūkuma novēršanai;

         Iepirkuma procedūras

                  25.

                  norāda, ka saskaņā ar Iestādes gada ziņojumu (14) 2011. gadā tika sāktas vairākas iepirkuma procedūras precēm un pakalpojumiem; turklāt norāda, ka Iestāde izmantoja spēkā esošos Komisijas pamatlīgumus, konkrētāk, IT jomā, kur tā ieviesa vairākas iekšējas IT sistēmas, piemēram, e-pastu un iekštīklu, kā arī IT platformu no valstu uzraudzības iestāžu datu vākšanai un analizēšanai;

                  26.

                  atzīst, ka Iestāde ir panākusi ievērojamu progresu iepirkuma procedūru atjaunināšanā, lai ievērotu Savienības iepirkuma noteikumus; norāda, ka tika ievērojami samazināts nepabeigto iepirkuma procedūru skaits un ka saskaņā ar Iestādes sniegto informāciju atlikušais iekavētais darbs tiks izdarīts un neatbilstības jomas tiks izlabotas 2013. gadā; aicina Iestādi sekot līdzi šā jautājumu izpildei un ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par paveikto;

                  27.

                  konstatē, ka tika piešķirti atsevišķi izņēmumi no iepirkuma noteikumiem; tomēr norāda, ka to skaits 2012. gadā bija daudz mazāks nekā 2011. gadā un ir izlabota neatbilstība lielākajā daļā jomu, kur tā bija nopietna; aicina Iestādi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par visiem turpmākajiem pasākumiem, kas tiks veikti šā trūkuma novēršanai;

         Darbā pieņemšanas procedūras

                  28.

                  ņem vērā, ka Revīzijas palāta uzskata, ka Iestādei ir jāuzlabo darbā pieņemšanas procedūru pārredzamība; mudina Iestādi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti šā trūkuma novēršanai; uzskata, ka dažas Civildienesta noteikumu prasības var radīt ievērojamu administratīvo slogu; tādēļ mudina Komisiju atļaut zināmu vienkāršošanu Civildienesta noteikumu 110. panta piemērošanā aģentūrām;

                  29.

                  konstatē, ka saskaņā ar Iestādes gada ziņojumu (15) 2011. gads Iestādei bija svarīgs gads, jo tika izveidota un paplašināta cilvēkresursu komanda, lai jauno funkciju un uzdevumu izpildei būtu pienācīgi resursi; norāda arī, ka visas 33 darbā pieņemšanas procedūras ir pilnībā pabeigtas un ka Iestādes darbinieku skaits laikā no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim ir pieaudzis no 31 līdz 52 darbiniekiem, kuri ir 19 dažādu valstu pilsoņi;

                  30.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (16) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 60. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp., 62. panta 1. punkts.

         (7)  2011. gada pārskati, 19. lpp.

         (8)  2011. gada pārskati, 18. lpp.

         (9)  2011. gada pārskati, 31. lpp.

         (10)  SAGE ir īpaši izveidota grāmatvedības sistēma mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, organizācijām un iestādēm.

         (11)  2011. gada pārskati, 26. lpp.

         (12)  European Banking Authority (EBA), Validation of accounting systems, 7.12.2012., Deloitte.

         (13)  2011. gada ziņojums, 41. lpp.

         (14)  2011. gada ziņojums, 36. lpp.

         (15)  2011. gada ziņojums, 36. lpp.

         (16)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).


title: 2013/598/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ), ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/295

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/598/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (3) atcelšanu un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (4), un jo īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0085/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras direktorei apstiprinājumu par Aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras direktorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 219. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (3) atcelšanu un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (4), un jo īpaši tās 14. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0085/2013),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta norādīja, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (“Aģentūra”) gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumā sniegto informāciju Aģentūras 2011. gada budžets bija EUR 16,4 miljoni, t. i., par 5,8 % vairāk nekā 2010. gadā (EUR 15,5 miljoni);

                  2.

                  vienlaikus pauž nožēlu par to, ka atcelto apropriāciju īpatsvars ir pieaudzis dubultā apmērā no 4 % 2010. gadā līdz 8 % (EUR 1,3 miljoniem) 2011. gadā, liecinot par to, ka Aģentūrai ir grūti īstenot gada darba programmā paredzētās darbības un ievērot budžeta gada pārskata principu; prasa turpmāk veidot reālistiskāku un realizējamāku darba programmu;

                  3.

                  norāda, ka saskaņā ar Aģentūras sniegto informāciju budžeta izpildes līmenis 2011. finanšu gadā kopumā bija labāks nekā 2010. gadā, jo īpaši ņemot vērā C8 apropriāciju atcelšanu un uz III sadaļu “Pamatdarbības” pārnesto C1 apropriāciju summas samazinājumu; norāda, ka atcelto apropriāciju īpatsvara pieaugums 2011. gadā ir daļēji saistīts ar vairākām neaizpildītām amata vietām un nepieciešamību neiesaistīties vienā no galvenajiem pasākumiem – OSHwikipedia (tiešsaistes enciklopēdija par darba drošības un veselības aizsardzības jautājumiem) –, pirms nebija nodrošināta starptautiska sadarbība; aicina Aģentūru novērst šo situāciju un ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par veiktajiem pasākumiem;

                  4.

                  ar bažām konstatē, ka, lai gan Aģentūras finanšu noteikumos un to īstenošanas kārtībā noteikts, ka pamatlīdzekļu inventarizācija jārīko vismaz reizi trijos gados, laikā, kad Revīzijas palāta veica revīziju, šāda inventarizācija pēdējo reizi bija rīkota 2006. gadā;

                  5.

                  ņem vērā, ka saskaņā ar Aģentūras sniegto informāciju pamatlīdzekļu inventarizācija tika veikta 2012. gadā;

         Līgums par Aģentūras mītni

                  6.

                  ar bažām norāda – Revīzijas palāta konstatēja, ka Aģentūra nav noslēgusi līgumu par mītni;

                  7.

                  ņem vērā Aģentūras atbildi, kurā minēts, ka sarunas par Aģentūras mītnes līgumu turpinās un ka iepriekš pieņemtais līguma projekts tiek vēlreiz apspriests ar vairākām ministrijām; aicina Aģentūru pienācīgi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par sarunās gūto progresu un aicina dalībvalsti, kuras teritorijā Aģentūra atrodas, veikt pasākumus, lai paātrinātu sarunu gaitu un tuvākajā laikā noslēgtu līgumu par Aģentūras mītni;

         Darbības rezultāti

                  8.

                  aicina Komisiju kopīgi ar Eiropas Izglītības fondu, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu un Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru padziļināti analizēt sinerģijas, kas pastāv šo aģentūru darbībā, un ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei, pirms tiek izskatīts lēmums par iespējamu izmaiņu veikšanu minēto četru aģentūru pilnvarās un/vai darba metodēs, lai panāktu šo aģentūru lielāku integrāciju; aicina minētās aģentūras un Komisiju izvērtēt, vai ciešāka sadarbība varētu nodrošināt apjomradītus ietaupījumus un darbības optimizāciju;

         Iekšējā revīzija

                  9.

                  ņem vērā, ka 2011. gadā Aģentūras Iekšējās revīzijas dienests nāca klajā ar revīzijas ziņojumu “Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras tīmekļa vietne un ārējā komunikācija” un tajā nebija iekļauts neviens kritisks ieteikums, bija iekļauti divi ļoti svarīgi ieteikumi un pieci svarīgi ieteikumi; ņem vērā, ka vadība pieņēma visus septiņus ieteikumus un tos jau ir īstenojusi (sešus 2011. gadā un vienu 2012. gadā); ņem vērā, ka Aģentūra veica uzdevumu IT jomā novērtēšanu un izstrādāja par to ziņojumu, kā arī izvērtēja stāvokli attiecībā uz iepriekšējo revīziju ieteikumiem;

                  10.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (6) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 219. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lappusi).


title: 2013/608/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/319

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/608/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (4), un jo īpaši tās 21. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0102/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras direktoram apstiprinājumu par Aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 196. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (4), un jo īpaši tās 21. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0102/2013),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi – tā guvusi pamatotu pārliecību, ka Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (“Aģentūra”) gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā Aģentūras 2011. gada kopējais budžets bija EUR 20 180 000 un Savienības sākotnējā iemaksa Aģentūras budžetā 2011. gadā bija EUR 19 978 200,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  atzinīgi vērtē to, ka Aģentūras gada pārskati visos būtiskajos aspektos patiesi atspoguļo Aģentūras finanšu stāvokli 2011. gada 31. decembrī, kā arī darbības rezultātus un naudas plūsmu minētajā datumā noslēgtajā gadā, kā to nosaka Aģentūras finanšu noteikumi un Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi;

                  2.

                  atzinīgi vērtē to, ka Aģentūras 2011. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada pārskatiem pakārtotie darījumi visos būtiskajos aspektos ir likumīgi un pareizi;

                  3.

                  ņem vērā, ka Revīzijas ziņojumā par Aģentūru nav izteikta neviena kritiska piezīme;

                  4.

                  konstatē, ka 2011. gadā Aģentūrai piešķirto apropriāciju izpilde bija 100 % apmērā; tomēr norāda, ka attiecībā uz maksājumu apropriācijām II sadaļā (“Administratīvie izdevumi”) Aģentūras budžeta izpilde bija 75 % un III sadaļā (“Pamatdarbības izdevumi”) – tikai 27 %; aicina Aģentūru veikt konkrētus pasākumus, ar kuriem uzlabotu budžeta sagatavošanu un maksājumu apropriāciju izpildi administratīvo un pamatdarbības izdevumu jomā;

         Cilvēkresursi

                  5.

                  norāda, ka 2012. gadā Eiropas Savienības Tiesa izskatīja trīs lietas attiecībā uz apgalvojumiem par personas psiholoģisku aizskaršanu darba vietā, pieteikuma uz amata vietu noraidīšanu un līgumdarbinieka līguma nepagarināšanu; norāda, ka 2011. gada 6. jūlijā ombuds sāka izskatīt lietu Nr. 0917/2011/(PMC) EIS, kuras pamatā ir apgalvojums par pienācīgu sūdzības iesniedzēja apgalvojumu neizskatīšanu attiecībā uz personas psiholoģisku aizskaršanu darba vietā un dokumentu nepareizu glabāšanu;

                  6.

                  norāda, ka vienā no 5. punktā minētajiem gadījumiem Eiropas Savienības Civildienesta tiesa pieņēma spriedumu par labu prasības iesniedzējam (2012. gada 18. septembra spriedums lietā F-58/10) un atcēla Aģentūras 2009. gada 16. oktobra lēmumu neuzsākt disciplinārlietu pret diviem darbiniekiem par personas psiholoģisku aizskaršanu darba vietā tāpēc, ka izmeklētājs nebija bijis objektīvs un atteicās nodrošināt liecinieku anonimitāti, un uzdeva tai atlīdzināt prasības iesniedzējam kaitējumu un apmaksāt radušos izdevumus; norāda, ka lietā F-112/10 Tiesa lēma par labu Aģentūrai, taču sūdzības iesniedzējs iesniedza apelāciju Vispārējā tiesā; norāda, ka lietā F-38/12 spriedums vēl nav pieņemts;

                  7.

                  ņemot vērā ar reputāciju saistīto risku, aicina Aģentūru detalizēti informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par procesuālajiem noteikumiem, tiesisko regulējumu un lietas izskatīšanas metodēm, kas tiek piemērotas, uzsākot un veicot iekšējo izmeklēšanu un ar mērķi nodrošināt liecinieku anonimitāti šādos iekšējās izmeklēšanas gadījumos;

                  8.

                  norāda, ka 2011. gadā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) sāka izmeklēšanu; pieprasa, lai Aģentūra informētu budžeta izpildes apstiprinātājiestādi gan par OLAF veiktās izmeklēšanas, gan par ombuda lietas rezultātiem;

                  9.

                  norāda, ka Aģentūra reizi divos gados veic anonīmu darbinieku aptauju attiecībā uz viņu labsajūtu; īpaši atzīmē, ka 2012. gadā veiktajā aptaujā atklājās bažas attiecībā uz iekšējo konfliktu risināšanu un darbinieku labsajūtai veltīto uzmanību; norāda, ka Aģentūrā ir ieviesta pret diskrimināciju vērsta politika un izveidots uzticamu konsultantu tīkls ar mērķi samazināt konfliktsituāciju skaitu darba vietā un tās risināt visaptverošā veidā; aicina Aģentūru ievērot Revīzijas palātas ieteikumus konstatēto problēmu novēršanai, kā arī veikt visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nekādos apstākļos nepieļautu šāda veida problēmu atkārtošanos nākotnē;

         Pārredzamība

                  10.

                  norāda, ka 2012. gada 12. un 14. decembrī Aģentūra iepazīstināja izpildvaldi un valdi ar noteikumu projektu ziņošanai par pārkāpumiem; norāda, ka tika nolemts šos noteikumus oficiāli pieņemt pēc apspriešanās ar Komisijas dienestiem; norāda, ka pa šo laiku Aģentūra pieņēma Komisijas vadlīniju principus; aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par noteikumu īstenošanu;

                  11.

                  norāda, ka Aģentūras tīmekļa vietnē ir publicēti dažu valdes locekļu curriculum vitae (CV) un interešu deklarācijas; norāda, ka izpilddirektors un valdes locekļi ir publiskojuši tikai CV; aicina Aģentūru publiskot trūkstošo informāciju un cik vien iespējams ātri informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šajā jautājumā sasniegto progresu;

         Iekšējā revīzija

                  12.

                  norāda, ka Aģentūra ir ieviesusi līgumu piešķiršanas procedūru, lai mazinātu iespējamos interešu konfliktus, un iekšējās revīzijas dienesti (IRD) šo procedūru pārbaudīja un sniedza deviņus ieteikumus, un tie visi tika ieviesti; norāda, ka IRD dažus no Aģentūras ieviestajiem pasākumiem uzskata par labu praksi, jo īpaši IT lietojumprogrammu attiecībā uz līgumu slēgšanu saistībā ar iepirkuma procedūru, kuru Aģentūra izstrādāja ar mērķi izstrādāt iepirkuma procesu standarta dokumentāciju; norāda, ka IT lietojumprogrammas “matricas” budžeta modulis, ko Aģentūra izmanto projekta vadībā, ir saistīts ar grāmatvedības uzskaites dokumentiem, kas pamatojas uz uzkrājumu grāmatvedību, un tas ļauj ik dienu tiešsaistē atjaunināt budžeta izpildes norisi;

                  13.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (6) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 196. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).