title: Padomes Lēmums (ES) 2016/2026 (2016. gada 15. novembris) par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp maksimālo gada iemaksas summu 2018. gadam, gada iemaksas summu 2017. gadam, pirmo maksājumu 2017. gadam un provizorisku un nesaistošu prognozi attiecībā uz gaidāmajām gada iemaksu summām 2019. un 2020. gadam

text:
               19.11.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 313/25

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/2026
   (2016. gada 15. novembris)
   par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp maksimālo gada iemaksas summu 2018. gadam, gada iemaksas summu 2017. gadam, pirmo maksājumu 2017. gadam un provizorisku un nesaistošu prognozi attiecībā uz gaidāmajām gada iemaksu summām 2019. un 2020. gadam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā, (1) kurā iekļauti jaunākie grozījumi (“ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgums”),
   ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu (2) (“Iekšējais nolīgums”), un jo īpaši tā 7. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2015/323 (2015. gada 2. marts) par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (3) (“11. EAF finanšu regula”), un jo īpaši tās 21. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 21. panta 2. punktā noteikto procedūru Komisija līdz 2016. gada 15. oktobrim iesniedza priekšlikumu, norādot a) maksimālo gada iemaksas summu 2018. gadam; b) gada iemaksas summu 2017. gadam; c) iemaksas pirmā maksājuma summu 2017. gadam un d) provizorisku nesaistošu prognozi par gaidāmajām gada iemaksu summām 2019. un 2020. gadam.

               (2)

               Saskaņā ar 11. EAF finanšu regulas 52. pantu Eiropas Investīciju banka (EIB) 2016. gada 28. jūlijā nosūtīja Komisijai atjauninātās saistību un maksājumu aplēses par tās pārvaldītajiem instrumentiem.

               (3)

               11. EAF finanšu regulas 22. panta 1. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms vienu pēc otras izlieto summas, kas pieejamas iepriekšējos Eiropas Attīstības fondos (EAF). Tāpēc aicinājums veikt iemaksas būtu jāsniedz saskaņā ar 10. EAF.

               (4)

               Padome 2015. gada 30. novembrī ar Lēmumu (ES) 2015/2288 (4), pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, pieņēma lēmumu noteikt maksimālo dalībvalstu iemaksu summu EAF 2017. gadam EUR 3 850 000 000 Komisijai un EUR 150 000 000 – EIB.

               (5)

               Padome 2013. gada 12. decembrī ar Lēmumu 2013/759/ES (5) pieņēma pagaidu mehānisma izveidi attiecībā uz EAF pārejas pārvaldības pasākumiem no 2014. gada 1. janvāra līdz brīdim, kad spēkā stāsies 11. Eiropas Attīstības fonds (“pagaidu mehānisms”),

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Dalībvalstu EAF iemaksu gada maksimālā summa 2018. gadam Komisijai ar šo tiek noteikta EUR 4 550 000 000 apmērā un EIB – EUR 250 000 000 apmērā.
   2. pants
   Dalībvalstu EAF iemaksu gada summa 2017. gadam ar šo tiek noteikta EUR 4 000 000 000 apmērā. To sadala EUR 3 850 000 000 Komisijai un EUR 150 000 000 – EIB.
   3. pants
   Atsevišķas EAF iemaksas, ko dalībvalstis veic Komisijai un EIB kā iemaksas pirmo daļu par 2017. gadu, ir norādītas šā lēmuma pielikumā iekļautajā tabulā.
   Minēto iemaksu maksājumus var apvienot ar korekcijām, kas izriet no to līdzekļu samazinājuma, kuri piešķirti saskaņā ar pagaidu mehānismu saskaņā ar korekciju plānu, ko katra dalībvalsts paziņojusi Komisijai 2015. gada iemaksas trešās daļas pieņemšanas brīdī.
   4. pants
   Provizoriska nesaistoša prognoze attiecībā uz gaidāmo iemaksu gada summu 2019. gadam ar šo tiek noteikta EUR 4 500 000 000 Komisijai un EUR 300 000 000 EIB un 2020. gadam – EUR 4 500 000 000 Komisijai un EUR 300 000 000 EIB.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2016. gada 15. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         I. KORČOK

      (1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

      (2)  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

      (3)  OV L 58, 3.3.2015., 17. lpp.

      (4)  Padomes Lēmums (ES) 2015/2288 (2015. gada 30. novembris) par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp maksimālo gada iemaksas summu 2017. gadam, iemaksas summu 2016. gadam, pirmo maksājumu 2016. gadam un provizorisku un nesaistošu prognozi attiecībā uz gaidāmajām gada iemaksu summām 2018. un 2019. gadam (OV L 323, 9.12.2015., 8. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2013/759/ES (2013. gada 12. decembris) attiecībā uz EAF pārejas pārvaldības pasākumiem no 2014. gada 1. janvāra līdz brīdim, kad spēkā stāsies 11. Eiropas Attīstības fonds (OV L 335, 14.12.2013., 48. lpp.).

      PIELIKUMS

                  Dalībvalstis

                  10. EAF sadalījums %

                  1. maksājums 2017. gadā (EUR)

                  samaksāta EIB

                  samaksāts Komisijai

                  Kopā

                  10. EAF

                  10. EAF

                  Austrija

                  2,41

                  2 410 000,00

                  40 970 000,00

                  43 380 000,00

                  Beļģija

                  3,53

                  3 530 000,00

                  60 010 000,00

                  63 540 000,00

                  Bulgārija

                  0,14

                  140 000,00

                  2 380 000,00

                  2 520 000,00

                  Kipra

                  0,09

                  90 000,00

                  1 530 000,00

                  1 620 000,00

                  Čehijas Republika

                  0,51

                  510 000,00

                  8 670 000,00

                  9 180 000,00

                  Dānija

                  2,00

                  2 000 000,00

                  34 000 000,00

                  36 000 000,00

                  Igaunija

                  0,05

                  50 000,00

                  850 000,00

                  900 000,00

                  Somija

                  1,47

                  1 470 000,00

                  24 990 000,00

                  26 460 000,00

                  Francija

                  19,55

                  19 550 000,00

                  332 350 000,00

                  351 900 000,00

                  Vācija

                  20,50

                  20 500 000,00

                  348 500 000,00

                  369 000 000,00

                  Grieķija

                  1,47

                  1 470 000,00

                  24 990 000,00

                  26 460 000,00

                  Ungārija

                  0,55

                  550 000,00

                  9 350 000,00

                  9 900 000,00

                  Īrija

                  0,91

                  910 000,00

                  15 470 000,00

                  16 380 000,00

                  Itālija

                  12,86

                  12 860 000,00

                  218 620 000,00

                  231 480 000,00

                  Latvija

                  0,07

                  70 000,00

                  1 190 000,00

                  1 260 000,00

                  Lietuva

                  0,12

                  120 000,00

                  2 040 000,00

                  2 160 000,00

                  Luksemburga

                  0,27

                  270 000,00

                  4 590 000,00

                  4 860 000,00

                  Malta

                  0,03

                  30 000,00

                  510 000,00

                  540 000,00

                  Nīderlande

                  4,85

                  4 850 000,00

                  82 450 000,00

                  87 300 000,00

                  Polija

                  1,30

                  1 300 000,00

                  22 100 000,00

                  23 400 000,00

                  Portugāle

                  1,15

                  1 150 000,00

                  19 550 000,00

                  20 700 000,00

                  Rumānija

                  0,37

                  370 000,00

                  6 290 000,00

                  6 660 000,00

                  Slovākija

                  0,21

                  210 000,00

                  3 570 000,00

                  3 780 000,00

                  Slovēnija

                  0,18

                  180 000,00

                  3 060 000,00

                  3 240 000,00

                  Spānija

                  7,85

                  7 850 000,00

                  133 450 000,00

                  141 300 000,00

                  Zviedrija

                  2,74

                  2 740 000,00

                  46 580 000,00

                  49 320 000,00

                  Apvienotā Karaliste

                  14,82

                  14 820 000,00

                  251 940 000,00

                  266 760 000,00

                  Kopā ES-27

                  100,00

                  100 000 000,00

                  1 700 000 000,00

                  1 800 000 000,00


title: Padomes Lēmums ( 2012. gada 28. februāris ), ar ko ieceļ un aizstāj Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus

text:
               13.3.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 74/6

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 28. februāris),
   ar ko ieceļ un aizstāj Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus
   2012/C 74/03
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (1975. gada 10. februāris), ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, un jo īpaši tās 4. pantu (1),
   ņemot vērā Komisijas iesniegto kandidatūru Padomei darba ņēmēju organizāciju pārstāvju kategorijā,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2009. gada 14. septembra Lēmumu (2) Padome iecēla Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekļus uz laikposmu no 2009. gada 18. septembra līdz 2012. gada 17. septembrim.

               (2)

               Centra valdē ir atbrīvojusies locekļa vieta darba ņēmēju organizāciju pārstāvju kategorijā, Luz Blanca COSIO ALMEIDA kundzei atkāpjoties no amata,

         IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo turpmāk minēto personu ieceļ par Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra valdes locekli uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2012. gada 17. septembrim

      DARBA ŅĒMĒJU ORGANIZĀCIJU PĀRSTĀVJI:

               SPĀNIJA

                  Fernando PUIG-SAMPER kungs
               Konfederācijas sekretārs
               Atbildīgais par profesionālo izglītību CCOO

      Briselē, 2012. gada 28. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         N. WAMMEN

      (1)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp.

      (2)  OV C 226, 19.9.2009., 2. lpp.


title: Padomes un Komisijas Lēmums (1994. gada 19. decembris) par Eiropas Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31994D0908

Oficiālais Vēstnesis L 358 , 31/12/1994 Lpp. 0001 - 0001 Speciālizdevums somu valodā: Nodaļa 11 Sējums 39 Lpp. 0003  Speciālizdevums zviedru valodā: Nodaļa 11 Sējums 39 Lpp. 0003

		Padomes un Komisijas Lēmums(1994. gada 19. decembris)par Eiropas Nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses(94/908/EOTK, EK, Euratom)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 238. pantu kopā ar 228. panta 2. punkta otro teikumu un 3. punkta otro daļu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,pēc konsultēšanās ar Konsultatīvo komiteju un ar Padomes vienbalsīgu piekrišanu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [1],ņemot vērā Padomes apstiprinājumu, kas sniegts saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantu,tā kā ir nepieciešams noslēgt Briselē 1993. gada 8. martā parakstīto Eiropas Nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, lai sasniegtu Kopienas mērķus, kas jo īpaši norādīti Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 2. un 3. pantā; tā kā Līgums neparedz visus gadījumus, uz ko attiecas šis lēmums,IR PIEŅĒMUŠAS ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, kopā ar protokoliem, vēstuļu apmaiņu un deklarācijām, kas saistītas ar Eiropas Nolīgumu, tiek apstiprināts Eiropas Kopienas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.Pirmajā daļā minētie dokumenti ir pievienoti šim Lēmumam.2. pants1. Nostāju, kas Kopienai jāpieņem Asociācijas padomē, nosaka Padome saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu noteikumiem pēc Komisijas priekšlikuma vai attiecīgā gadījumā – Komisija.2. Saskaņā ar 106. pantu nolīgumam, kas minēts 1. pantā, Padomes priekšsēdētājs vada Asociācijas padomi un pārstāv Kopienas nostāju. Komisijas pārstāvis vada Asociācijas komiteju saskaņā ar tās reglamentu un pārstāv Kopienas nostāju.3. pantsPadomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā sniedz tā nolīguma 124. pantā paredzēto paziņojumu, kas minēts 1. pantā. Komisijas priekšsēdētājs šādu paziņojumu sniedz Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.Briselē, 1994. gada 19. decembrīPadomes vārdā —priekšsēdētājsK. KinkelKomisijas vārdā —priekšsēdētājsJ. Delors[1] OV C 315, 22.11.1993., 103. lpp.--------------------------------------------------


title: 2010/138/,Euratom: Komisijas Lēmums ( 2010. gada 24. februāris ), ar ko groza tās reglamentu

text:
               5.3.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 55/60

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2010. gada 24. februāris),
   ar ko groza tās reglamentu
   (2010/138/ES, Euratom)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 249. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Komisijas reglamenta (1) 1.–29. pantu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2010. gada 24. februārī

            Komisijas vārdā –

            priekšsēdētājs

         José Manuel BARROSO

      (1)  OV L 308, 8.12.2000., 26. lpp.

      PIELIKUMS

         “I   NODAĻA

            KOMISIJA

         1. pants
         Koleģialitāte
         Komisija darbojas koleģiāli saskaņā ar šā reglamenta noteikumiem un ievērojot prioritātes, ko tā noteikusi saskaņā ar politiskajām pamatnostādnēm, ko priekšsēdētājs noteicis atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 6. punktam.
         2. pants
         Politiskās pamatnostādnes, prioritātes, darba programma un budžets
         Ievērojot priekšsēdētāja noteiktās politiskās pamatnostādnes, Komisija nosaka savas prioritātes un tās ņem vērā darba programmā un budžeta projektā, ko tā pieņem katru gadu.
         3. pants
         Priekšsēdētājs
         1.   Priekšsēdētājs nosaka politiskās pamatnostādnes, saskaņā ar kurām Komisijai jāstrādā (1). Priekšsēdētājs vada Komisijas darbu tā, lai nodrošinātu šo pamatnostādņu īstenošanu.
         2.   Priekšsēdētājs lemj par Komisijas iekšējo organizāciju, nodrošinot tās konsekventu, efektīvu un koleģiālu darbību (2).
         Neskarot LES 18. panta 4. punktu, priekšsēdētājs Komisijas locekļiem nosaka konkrētas darbības jomas, par kurām viņi ir īpaši atbildīgi attiecībā uz Komisijas darba sagatavošanu un tās lēmumu īstenošanu (3).
         Priekšsēdētājs var lūgt Komisijas locekļiem veikt specifiskus pasākumus, lai nodrošinātu viņa noteikto politisko pamatnostādņu un Komisijas noteikto prioritāšu īstenošanu.
         Viņš jebkurā laikā var mainīt pienākumu sadalījumu (4).
         Komisijas locekļi savus pienākumus, ko tiem uzdevis priekšsēdētājs, pilda priekšsēdētāja pakļautībā (5).
         3.   Priekšsēdētājs no Komisijas locekļu vidus ieceļ priekšsēdētāja vietniekus (6), izņemot Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, un pieņem ranga kārtību Komisijā.
         4.   Priekšsēdētājs var izveidot Komisijas locekļu grupas, kurām viņš ieceļ vadītāju, nosaka pilnvaras un darbības noteikumus, kā arī nosaka to sastāvu un darbības ilgumu.
         5.   Priekšsēdētājs pārstāv Komisiju. Viņš izraugās Komisijas locekļus, kas viņam palīdz pildīt šo pienākumu.
         6.   Neskarot LES 18. panta 1. punktu, Komisijas loceklis atkāpjas no amata, ja to pieprasa priekšsēdētājs (7).
         4. pants
         Lēmumu pieņemšanas procedūras
         Komisijas lēmumus pieņem:

                     a)

                     Komisijas sanāksmēs ar mutisku procedūru saskaņā ar šā reglamenta 8. pantā noteikto; vai

                     b)

                     ar rakstisku procedūru saskaņā ar šā reglamenta 12. pantā noteikto; vai

                     c)

                     ar pilnvarojuma procedūru saskaņā ar šā reglamenta 13. pantā noteikto; vai

                     d)

                     ar deleģēšanas procedūru saskaņā ar šā reglamenta 14. pantā noteikto.

            1.   IEDAĻA

               Komisijas sanāksmes

         5. pants
         Sanāksmju sasaukšana
         1.   Komisijas sanāksmes sasauc priekšsēdētājs.
         2.   Komisija parasti pulcējas uz sanāksmi vismaz reizi nedēļā. Tā pulcējas uz papildu sanāksmēm pēc vajadzības.
         3.   Komisijas locekļiem ir jāapmeklē visas sanāksmes. Ja Komisijas locekļi nevar piedalīties, viņi savlaicīgi informē priekšsēdētāju par viņu nepiedalīšanās iemesliem. Priekšsēdētājs pieņem lēmumu par to, vai Komisijas locekļus atsevišķos gadījumos var atbrīvot no šiem pienākumiem.
         6. pants
         Komisijas sanāksmju darba kārtība
         1.   Priekšsēdētājs pieņem katras Komisijas sanāksmes darba kārtību.
         2.   Neskarot priekšsēdētāja pilnvaras pieņemt darba kārtību, ikviens priekšlikums, kas radītu ievērojamus izdevumus, jāiesniedz ar tā Komisijas locekļa piekrišanu, kurš ir atbildīgs par budžetu.
         3.   Ja kāds no Komisijas locekļiem ierosina iekļaut darba kārtībā kādu punktu, Komisijas priekšsēdētājam par to paziņo Komisijas noteiktajā kārtībā saskaņā ar piemērošanas noteikumiem, kas paredzēti, pamatojoties uz šā reglamenta 28. pantu, turpmāk tekstā – “piemērošanas noteikumi”.
         4.   Sanāksmes darba kārtību un nepieciešamos dokumentus Komisijas locekļiem nosūta piemērošanas noteikumos paredzētajā kārtībā.
         5.   Komisija pēc priekšsēdētāja priekšlikuma var apspriest jautājumu, kurš nav iekļauts darba kārtībā vai kuram vajadzīgie dokumenti izdalīti novēloti.
         7. pants
         Kvorums
         Komisijas locekļu skaits, kuru klātbūtne ir nepieciešama, lai Komisija būtu tiesīga lemt, atbilst Līgumā noteiktā Komisijas locekļu skaita vairākumam.
         8. pants
         Lēmumu pieņemšana
         1.   Komisija pieņem lēmumus, pamatojoties uz viena vai vairāku tās locekļu priekšlikumiem.
         2.   Balsošana notiek tad, ja to prasa kāds loceklis. Balso par sākotnējo projektu vai projektu, kā to grozījis(-ījuši) par attiecīgo iniciatīvu atbildīgais(-ie) loceklis(-ļi) vai priekšsēdētājs.
         3.   Komisijas lēmumi ir pieņemti, ja par tiem ir nobalsojis Līgumā noteiktā Komisijas locekļu skaita vairākums.
         4.   Priekšsēdētājs formāli apkopo apspriežu rezultātus, kas tiek atspoguļoti sanāksmes protokolā saskaņā ar šā reglamenta 11. pantā noteikto.
         9. pants
         Konfidencialitāte
         Komisijas sanāksmes nav atklātas. Apspriedes ir konfidenciālas.
         10. pants
         Ierēdņu un citu personu klātbūtne
         1.   Ja Komisija nav nolēmusi citādi, sanāksmes apmeklē ģenerālsekretārs un priekšsēdētāja biroja vadītājs. Piemērošanas noteikumi paredz kārtību, kādā citas personas var apmeklēt sanāksmes.
         2.   Komisijas locekļa prombūtnē sanāksmi var apmeklēt viņa biroja vadītājs un pēc priekšsēdētāja uzaicinājuma paust klāt neesošā locekļa viedokli.
         3.   Komisija var nolemt uzklausīt jebkuru citu personu.
         11. pants
         Sanāksmes protokols
         1.   Par visām Komisijas sanāksmēm sastāda protokolu.
         2.   Protokola projektu nākamajā sanāksmē iesniedz Komisijai apstiprināšanai. Apstiprinātā protokola autentiskumu apstiprina ar priekšsēdētāja un ģenerālsekretāra parakstiem.

            2.   IEDAĻA

               Citas lēmumu pieņemšanas procedūras

         12. pants
         Lēmumi, ko pieņem ar rakstisku procedūru
         1.   Komisijas locekļu piekrišanu viena vai vairāku Komisijas locekļu iesniegtam projektam var iegūt ar rakstisku procedūru ar noteikumu, ka iepriekš par dokumentu ir saņemts pozitīvs Juridiskā dienesta atzinums, kā arī tam piekrīt dienesti, ar kuriem notikusi apspriešanās saskaņā ar šā reglamenta 23. pantā noteikto.
         Šo labvēlīgo atzinumu un/vai piekrišanu var aizstāt ar Komisijas locekļu izteiktu piekrišanu, ja Kolēģija sanāksmē, pamatojoties uz priekšsēdētāja priekšlikumu, ir pieņēmusi lēmumu uzsākt rakstisku pabeigšanas procedūru atbilstoši piemērošanas noteikumiem.
         2.   Šim nolūkam projekta tekstu visiem Komisijas locekļiem izdala rakstiski tā, kā tas noteikts piemērošanas noteikumos, un nosaka termiņu, kurā Komisijas locekļiem jāpaziņo atrunas vai grozījumi, ko viņi vēlas veikt projektā.
         3.   Jebkurš Komisijas loceklis rakstiskas procedūras laikā var prasīt, lai projektu apspriež. Par to viņš nosūta priekšsēdētājam pamatotu pieprasījumu.
         4.   Ja neviens no Komisijas locekļiem rakstiskajai procedūrai noteiktajā termiņā nav izteicis vai uzturējis prasību projektu atlikt, uzskata, ka Komisija projektu ir pieņēmusi.
         13. pants
         Lēmumi, ko pieņem ar pilnvarojuma procedūru
         1.   Ja ir pilnībā ievērots koleģiālās atbildības princips, Komisija var pilnvarot vienu vai vairākus locekļus tās vārdā veikt vadības vai administratīvus pasākumus, ievērojot tās noteiktos ierobežojumus un nosacījumus.
         2.   Tāpat Komisija ar priekšsēdētāja piekrišanu var arī uzdot vienam vai vairākiem tās locekļiem pieņemt kāda akta vai citām iestādēm iesniedzama priekšlikuma galīgo tekstu, kura būtība apspriedēs jau ir noteikta.
         3.   Šādi piešķirtas pilnvaras var tālāk deleģēt ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, ja vien pilnvarojošais lēmums to skaidri neaizliedz.
         4.   Šā panta 1., 2. un 3. punkta noteikumi neierobežo deleģēšanu attiecībā uz finanšu jautājumiem vai pilnvarām, kādas tiek piešķirtas iecēlējinstitūcijai vai institūcijai, kura ir pilnvarota slēgt darba līgumus.
         14. pants
         Lēmumi, ko pieņem ar deleģēšanas procedūru
         Ja ir pilnībā ievērots koleģiālās atbildības princips, Komisija var deleģēt vadības un administratīvu pasākumu pieņemšanu tās vārdā ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, ievērojot tās noteiktos ierobežojumus un nosacījumus.
         15. pants
         Pastarpināta deleģēšana attiecībā uz noteiktiem subsīdiju un iepirkuma līgumu piešķiršanas lēmumiem
         Ģenerāldirektors vai dienesta vadītājs, kas ieguvis pilnvaras tiešas vai pastarpinātas deleģēšanas ceļā saskaņā ar 13. un 14. pantu, lai pieņemtu lēmumus par finansējumu, atsevišķu noteiktu projektu atlases lēmumu un atsevišķu subsīdiju un valsts iepirkuma līgumu piešķiršanas lēmumu pieņemšanai var tālāk deleģēt atbildīgo direktoru vai, vienojoties ar atbildīgo Komisijas locekli, atbildīgo nodaļas vadītāju, ievērojot piemērošanas noteikumos paredzētos ierobežojumus un nosacījumus.
         16. pants
         Informācija par pieņemtajiem lēmumiem
         Lēmumus, kas pieņemti ar rakstisku procedūru, pilnvarojuma procedūru un deleģēšanas procedūru, ieraksta dienas vai iknedēļas piezīmē, kuru reģistrē nākamās Komisijas sanāksmes protokolā.

            3.   IEDAĻA

               Visām lēmumu pieņemšanas procedūrām kopīgi noteikumi

         17. pants
         Komisijas pieņemto aktu autentificēšana
         1.   Sanāksmes laikā pieņemtos aktus autentiskajā valodā vai valodās pievieno kopsavilkumam, ko sagatavo tajā Komisijas sanāksmē, kurā tos pieņēma, tā, lai tos nevar sadalīt. Šo aktu autentiskumu apstiprina ar priekšsēdētāja un ģenerālsekretāra parakstiem uz kopsavilkuma pēdējās lappuses.
         2.   Komisijas neleģislatīvo aktu, kas minēti LESD 297. panta 2. punktā un pieņemti ar rakstisku procedūru, autentiskumu apstiprina ar priekšsēdētāja un ģenerālsekretāra parakstiem uz iepriekšējā punktā minētā kopsavilkuma pēdējās lapas, izņemot gadījumus, kad šo aktu publicēšanas un spēkā stāšanās dienai jābūt agrāk, nekā plānota Komisijas nākamā sanāksme. Lai apstiprinātu autentiskumu, šā reglamenta 16. pantā minēto dienas piezīmju kopiju neatdalāmi pievieno iepriekšējā punktā minētajam kopsavilkumam.
         Pārējos aktus, kas pieņemti ar rakstisku vai pilnvarojuma procedūru saskaņā ar šā reglamenta 12. pantu un 13. panta 1. un 2. punktu, autentiskajā valodā vai valodās pievieno šā reglamenta 16. pantā minētajai dienas piezīmei tā, lai tos nevarētu sadalīt. Šo aktu autentiskumu apstiprina ar priekšsēdētāja un ģenerālsekretāra parakstiem uz dienas piezīmes pēdējās lappuses.
         3.   Aktus, kas pieņemti ar deleģēšanas vai pastarpinātas deleģēšanas procedūru, autentiskajā valodā vai valodās, izmantojot šim nolūkam paredzētu lietojumprogrammu, pievieno šā reglamenta 16. pantā minētajai dienas piezīmei tā, lai tos nevarētu sadalīt. To autentiskumu apstiprina ar pašsertifikācijas apliecinājumu, ko paraksta tieši vai pastarpināti deleģētais ierēdnis saskaņā ar šā reglamenta 13. panta 3. punktu, 14. un 15. pantu.
         4.   Šajā reglamentā “akti” ir visi akti, kuriem ir kāda no LESD 288. pantā paredzētajām formām.
         5.   Šajā reglamentā “autentiskas valodas” ir visas Eiropas Savienības oficiālās valodas, neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 920/2005 (8) piemērošanu, ja tie ir akti, ko piemēro vispārēji, un citos gadījumos – adresātu valodas.

            4.   IEDAĻA

               Komisijas lēmumu sagatavošana un īstenošana

         18. pants
         Komisijas locekļu grupas
         Komisijas locekļu grupas koordinē un sagatavo Komisijas darbu, ņemot vērā priekšsēdētāja noteiktās politiskās pamatnostādnes un pilnvaras.
         19. pants
         Komisijas locekļu biroji un attiecības ar dienestiem
         1.   Komisijas locekļiem ir katram savs birojs, kura uzdevums ir palīdzēt loceklim veikt viņa pienākumus un sagatavot Komisijas lēmumus. Noteikumus par biroju sastāvu un darbību nosaka priekšsēdētājs.
         2.   Komisijas loceklis, ievērojot priekšsēdētāja noteiktos principus, apstiprina darba kārtību ar savā atbildības jomā esošajiem dienestiem. Šajā kārtībā jo īpaši nosaka veidu, kādā Komisijas loceklis dod norādījumus attiecīgajiem dienestiem, kuri regulāri nodrošina viņu ar visu ar viņa darbības jomu saistīto informāciju, kas viņam nepieciešama savu pienākumu pildīšanai.
         20. pants
         Ģenerālsekretārs
         1.   Ģenerālsekretārs palīdz priekšsēdētājam darbā, lai saskaņā ar viņa noteiktajām politiskajām pamatnostādnēm Komisija īstenotu tās noteiktās prioritātes.
         2.   Ģenerālsekretārs palīdz nodrošināt politisko konsekvenci, organizējot nepieciešamo koordināciju starp dienestiem jau sagatavošanas darbu laikā, saskaņā ar šā reglamenta 23. pantā noteikto.
         Viņš seko, lai Komisijai iesniegtie dokumenti būtu kvalitatīvi saturiskā ziņā un atbilstu noteikumiem attiecībā uz formu, un šajā saistībā rūpējas par to, lai tie atbilstu subsidiaritātes principam un proporcionalitātes principam, ārējiem pienākumiem, starpiestāžu apsvērumiem un Komisijas stratēģijai saziņas jomā.
         3.   Ģenerālsekretārs palīdz priekšsēdētājam sagatavot Komisijas darbu un vadīt sanāksmes.
         Tāpat viņš palīdz arī sagatavot grupu darbu un vadīt sanāksmes to Komisijas locekļu grupu vadītājiem, kuras izveidotas saskaņā ar šā reglamenta 3. panta 4. punktu. Viņš nodrošina šo grupu sekretariāta funkcijas.
         4.   Ģenerālsekretārs nodrošina, ka lēmumu pieņemšanas procedūras tiek pienācīgi īstenotas un šā reglamenta 4. pantā paredzētie lēmumi tiek pildīti.
         Izņemot īpašus gadījumus, viņš jo īpaši veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Komisijas akti ir izziņoti tiem, kuriem tie domāti, un tiek publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, kā arī ka Komisijas un tās dienestu dokumenti ir nosūtīti citām Eiropas Savienības iestādēm un valstu parlamentiem.
         Viņš ir atbildīgs par to, lai tiktu izplatīta rakstiskā informācija, ko Komisija vēlas paziņot citām Eiropas Savienības iestādēm un valstu parlamentiem.
         5.   Ģenerālsekretārs uztur oficiālās attiecības ar pārējām Eiropas Savienības iestādēm, ja no Komisijas lēmuma īstenot kādas funkcijas pašai vai uzdot tās pildīt Komisijas locekļiem vai tās dienestiem neizriet citādi.
         Šajā kontekstā viņš rūpējas par vispārējas konsekvences nodrošināšanu, organizējot koordināciju starp dienestiem, kad tiek veikts darbs ar citām iestādēm.
         6.   Ģenerālsekretārs nodrošina Komisijai atbilstošu informāciju par iekšējo un starpiestāžu procedūru virzību.
         II   NODAĻA

            KOMISIJAS DIENESTI

         21. pants
         Dienestu struktūra
         Komisija, lai sagatavotu un īstenotu darbību, kā arī tādējādi īstenotu savas prioritātes un priekšsēdētāja noteiktās politiskās pamatnostādnes, izveido dienestu kopumu, ko veido ģenerāldirektorāti un tiem pielīdzināmie dienesti.
         Ģenerāldirektorāti un tiem pielīdzināmie dienesti parasti ir iedalīti direktorātos, bet direktorāti – nodaļās.
         22. pants
         Īpašu funkciju un struktūru izveide
         Īpašos gadījumos priekšsēdētājs var izveidot īpašas funkcijas un struktūras noteiktu uzdevumu veikšanai, kurām viņš nosaka pilnvaras un darbības noteikumus.
         23. pants
         Dienestu sadarbība un koordinācija
         1.   Lai nodrošinātu Komisijas darbības efektivitāti, dienesti kopš lēmumu sagatavošanas vai īstenošanas sākuma strādā ciešā sadarbībā un koordinēti.
         2.   Par iniciatīvas sagatavošanu atbildīgais dienests kopš sagatavošanas darbu sākuma nodrošina efektīvu koordināciju starp visiem dienestiem, kas ir likumīgi iesaistīti šajā iniciatīvā, pamatojoties uz to kompetences jomām un pilnvarām vai ņemot vērā lietas būtību.
         3.   Pirms dokumenta iesniegšanas Komisijai atbildīgais dienests saskaņā ar piemērošanas noteikumiem savlaicīgi apspriežas ar dienestiem, kam ir likumīgas intereses attiecībā uz šo projektu.
         4.   Apspriešanās ar Juridisko dienestu notiek par visiem juridisko aktu projektiem vai priekšlikumiem, kā arī par visiem dokumentiem, kuriem var būt juridiskas sekas.
         Šāda apspriešanās ir nepieciešama pirms šā reglamenta 12., 13. un 14. pantā paredzēto lēmumu pieņemšanas procedūru uzsākšanas, izņemot lēmumus, kas attiecas uz standartaktiem, par kuriem jau iepriekš saņemta piekrišana (atkārtoti akti). Tā nav nepieciešama attiecībā uz šā reglamenta 15. pantā noteiktajiem aktiem.
         5.   Ar ģenerālsekretariātu jāapspriežas par visām iniciatīvām:

                     —

                     uz kurām attiecas apstiprināšana ar mutisku procedūru, neskarot individuālus personāla jautājumus, vai

                     —

                     kam ir politiska nozīme, vai

                     —

                     kas iekļautas Komisijas gada darba programmā, kā arī spēkā esošajā plānošanas instrumentā, vai

                     —

                     kas attiecas uz institucionālajiem aspektiem, vai

                     —

                     attiecībā uz kurām tiek veikts ietekmes novērtējums vai sabiedriska apspriešana,

               kā arī par katru nostājas vai kopējas iniciatīvas pieņemšanu, kas varētu Komisijai uzlikt saistības attiecībā uz citām iestādēm vai struktūrām.
         6.   Izņemot šā reglamenta 15. pantā minētos aktus, apspriešanās ar ģenerāldirektorātu, kas ir atbildīgs par budžetu, un ģenerāldirektorātu, kas ir atbildīgs par cilvēkresursiem un drošību, ir obligāta par visiem dokumentiem, kuriem var būt attiecīgi ietekme uz budžetu, finansēm, personālu un administrāciju. Tāpat, ja vajadzīgs, jāapspriežas ar dienestu, kas atbildīgs par krāpšanas apkarošanu.
         7.   Atbildīgais dienests cenšas izstrādāt priekšlikumu, kam piekrīt dienesti, ar kuriem ir notikusi apspriešanās. Neskarot šā reglamenta 12. pantā noteikto, domstarpību gadījumā tas savam priekšlikumam pievieno dažādos šo dienestu izteiktos viedokļus.
         III   NODAĻA

            AIZVIETOŠANA

         24. pants
         Dienestu darbības nepārtrauktība
         Komisijas locekļi un dienesti veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu dienestu darbības nepārtrauktību, saskaņā ar noteikumiem, ko šajā sakarā ir pieņēmusi Komisija vai priekšsēdētājs.
         25. pants
         Priekšsēdētāja aizvietošana
         Ja priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus, tos veic viens no priekšsēdētāja vietniekiem vai kāds no Komisijas locekļiem saskaņā ar priekšsēdētāja noteikto kārtību.
         26. pants
         Ģenerālsekretāra aizvietošana
         Ja ģenerālsekretārs nevar pildīt savus pienākumus vai ja viņa amata vieta ir vakanta, pienākumus veic ģenerālsekretāra vietnieks, kuram ir augstākā pakāpe, vai, ja pakāpe ir vienāda, ģenerālsekretāra vietnieks ar lielāko stāžu attiecīgajā pakāpē, vai, ja stāži ir vienādi, vecākais ģenerālsekretāra vietnieks, vai Komisijas iecelts ierēdnis.
         Ja ģenerālsekretāra vietnieka nav vai Komisija nav iecēlusi ierēdni, aizvietošanu veic esošais pakļautais ierēdnis, kurš ir visaugstākajā funkciju grupā un kuram ir augstākā pakāpe, vai, ja pakāpe ir vienāda, pakļautais ierēdnis ar lielāko stāžu attiecīgajā pakāpē, vai, ja stāži ir vienādi, vecākais pakļautais ierēdnis.
         27. pants
         Augstākstāvošu ierēdņu aizvietošana
         1.   Ja ģenerāldirektors nevar pildīt savus pienākumus vai ja viņa amata vieta ir vakanta, pienākumus veic ģenerāldirektora vietnieks, kuram ir augstākā pakāpe, vai, ja pakāpe ir vienāda, ģenerāldirektora vietnieks ar lielāko stāžu attiecīgajā pakāpē, vai, ja stāži ir vienādi, vecākais ģenerāldirektora vietnieks, vai Komisijas iecelts ierēdnis.
         Ja ģenerāldirektora vietnieka nav vai Komisija nav iecēlusi ierēdni, aizvietošanu veic esošais pakļautais ierēdnis, kurš ir visaugstākajā funkciju grupā un kuram ir augstākā pakāpe, vai, ja pakāpe ir vienāda, pakļautais ierēdnis ar lielāko stāžu attiecīgajā pakāpē, vai, ja stāži ir vienādi, vecākais pakļautais ierēdnis.
         2.   Ja nodaļas vadītājs nevar pildīt savus pienākumus vai ja viņa amata vieta ir vakanta, pienākumus veic nodaļas vadītāja vietnieks vai ģenerāldirektora iecelts ierēdnis.
         Ja nodaļas vadītāja vietnieka nav vai ja ģenerāldirektors nav iecēlis ierēdni, aizvietošanu veic esošais pakļautais ierēdnis, kurš ir visaugstākajā funkciju grupā un kuram ir augstākā pakāpe, vai, ja pakāpe ir vienāda, pakļautais ierēdnis ar lielāko stāžu attiecīgajā pakāpē, vai, ja stāži ir vienādi, vecākais pakļautais ierēdnis.
         3.   Ja kāds cits augstākstāvošs ierēdnis nevar pildīt savus pienākumus vai ja viņa amata vieta ir vakanta, viņu aizvieto ģenerāldirektora iecelts ierēdnis, par to vienojoties ar atbildīgo Komisijas locekli. Ja šāds aizvietotājs nav iecelts, aizvietošanu veic esošais pakļautais ierēdnis, kurš ir visaugstākajā funkciju grupā un kuram ir augstākā pakāpe, vai, ja pakāpe ir vienāda, pakļautais ierēdnis ar lielāko stāžu attiecīgajā pakāpē, vai, ja stāži ir vienādi, vecākais pakļautais ierēdnis.
         IV   NODAĻA

            NOBEIGUMA NOTEIKUMI

         28. pants.
         Komisija atbilstoši nepieciešamajam nosaka šā reglamenta piemērošanas noteikumus.
         Komisija var pieņemt papildu pasākumus, kas attiecas uz Komisijas un tās dienestu darbību, ņemot vērā tehnoloģiju un informātikas attīstību.
         29. pants.
         Šis reglaments stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

         (1)  Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 6. punkta a) apakšpunkts.

         (2)  Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 6. punkta b) apakšpunkts.

         (3)  Līguma par Eiropas Savienības darbību 248. pants.

         (4)  Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.

         (5)  Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.

         (6)  Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 6. punkta c) apakšpunkts.

         (7)  Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 6. punkta otrā daļa.

         (8)  OV L 156, 18.6.2005., 3. lpp.


title: Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/1961 (2016. gada 8. novembris), ar ko groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība

text:
               9.11.2016

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 301/15

         PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/1961
   (2016. gada 8. novembris),
   ar ko groza Lēmumu 2014/145/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2014/145/KĀDP (2014. gada 17. marts) par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz darbībām, ar ko tiek grauta vai apdraudēta Ukrainas teritoriālā integritāte, suverenitāte un neatkarība (1), un jo īpaši tā 3. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2014. gada 17. martā pieņēma Lēmumu 2014/145/KĀDP.

               (2)

               Pēc vēlēšanām, ko Krievijas Federācijas Valsts dome rīkoja nelikumīgi anektētajā Krimā un Sevastopolē, Padome uzskata, ka sešas personas būtu jāiekļauj tādu personu, vienību un struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, kā izklāstīts Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā.

               (3)

               Attiecīgi būtu jāgroza Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikums,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Šā lēmuma pielikumā uzskaitītās personas pievieno sarakstam, kas iekļauts Lēmuma 2014/145/KĀDP pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2016. gada 8. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         P. KAŽIMÍR

      (1)  OV L 78, 17.3.2014., 16. lpp.

      PIELIKUMS

         1. pantā minēto personu saraksts

                     Vārds

                     Identifikācijas informācija

                     Pamatojums

                     Sarakstā iekļaušanas datums

                     “152.

                     Ruslan Ismailovich BALBEK
                     Руслан Исмаилович
                     Бальбек

                     Dzimis 1977. gada 28. augustā.
                     Dzimšanas vieta: Bekabad, Uzbekijas PSR

                     Valsts domes loceklis, ievēlēts no nelikumīgi anektētās Krimas Autonomās Republikas.
                     Domes Etnisko jautājumu komitejas priekšsēdētāja vietnieks.
                     2014. gadā Balbek tika iecelts par tā dēvētās “Krimas Republikas” Ministru padomes priekšsēdētāja vietnieku un šajā amatā strādāja nelikumīgi anektētās Krimas pussalas integrācijai Krievijas Federācijā, un par šo darbu viņam piešķīra medaļu “Par Krimas Republikas aizstāvību”. Viņš ir paudis atbalstu Krimas aneksijai publiskos paziņojumos, tostarp savā profilā “Vienotās Krievijas” (Krimas nodaļas) tīmekļa vietnē un rakstā plašsaziņas līdzekļiem, kas 2016. gada 3. jūlijā publicēts NTV tīmekļa vietnē.

                     9.11.2016.

                     153.

                     Konstantin Mikhailovich BAKHAREV
                     Константин Михайлович
                     Бахарев

                     Dzimis 1972. gada 20. oktobrī.
                     Dzimšanas vieta: Simferopol, Ukrainas PSR

                     Valsts domes loceklis, ievēlēts no nelikumīgi anektētās Krimas Autonomās Republikas.
                     Domes Finanšu tirgus jautājumu komitejas loceklis.
                     2014. gada martā Bakharev iecēla par tā dēvētās “Krimas Republikas” Valsts padomes priekšsēdētāja vietnieku un 2014. gada augustā – par minētās struktūras pirmo priekšsēdētāja vietnieku. Viņš ir atzinis, ka personiski bijis iesaistīts 2014. gada notikumos, kuri noveda pie Krimas un Sevastopoles nelikumīgas aneksijas, kurai viņš ir publiski paudis atbalstu, tostarp intervijā, kas 2016. gada 22. martā publicēta tīmekļa vietnē gazetakrimea.ru un 2016. gada 23. augustā – tīmekļa vietnē c-pravda.ru. “Krimas Republikas”“iestādes” ir apbalvojušas viņu ar ordeni “Par lojalitāti pienākumam”.

                     9.11.2016.

                     154.

                     Dmitry Anatolievich BELIK
                     Дмитрий Анатольевич
                     Белик

                     Dzimis 1969. gada 17. oktobrī.
                     Dzimšanas vieta: Kular Ust-Yansky rajons, Jakutijas autonomā PSR

                     Valsts domes loceklis, ievēlēts no nelikumīgi anektētās Sevastopoles pilsētas.
                     Domes Nodokļu jautājumu komitejas loceklis.
                     Būdams Sevastopoles municipālās administrācijas loceklis, 2014. gada februārī un martā viņš atbalstīja tā dēvētā “tautas mēra”Alexei Chaliy darbības. Viņš ir publiski atzinis, ka bijis iesaistīts 2014. gada notikumos, kuri noveda pie Krimas un Sevastopoles nelikumīgas aneksijas, kurai viņš ir publiski paudis atbalstu, tostarp savā personiskajā tīmekļa vietnē un intervijā, kas 2016. gada 21. februārī publicēta nation-news.ru tīmekļa vietnē.
                     Par savu līdzdalību aneksijas procesā viņš ir apbalvots ar Krievijas valsts ordeņa “Par nopelniem tēvzemes labā” II pakāpi.

                     9.11.2016.

                     155.

                     Andrei Dmitrievich KOZENKO
                     Андрей Дмитриевич
                     Козенко

                     Dzimis 1981. gada 3. augustā.
                     Dzimšanas vieta: Simferopol, Ukrainas PSR

                     Valsts domes loceklis, ievēlēts no nelikumīgi anektētās Krimas Autonomās Republikas.
                     Domes Finanšu tirgus jautājumu komitejas loceklis.
                     2014. gada martā Kozenko iecēla par tā dēvētās “Krimas Republikas” Valsts padomes priekšsēdētāja vietnieku. Viņš ir publiski atzinis, ka bijis iesaistīts 2014. gada notikumos, kuri noveda pie Krimas un Sevastopoles nelikumīgas aneksijas, kurai viņš ir publiski paudis atbalstu, tostarp intervijā, kas 2016. gada 12. martā publicēta tīmekļa vietnē gazetacrimea.ru. Par iesaistīšanos aneksijas procesā vietējās “iestādes” viņam piešķīra medaļu “Par Krimas Republikas aizstāvību”.

                     9.11.2016.

                     156.

                     Svetlana Borisovna SAVCHENKO
                     Светлана Борисовна
                     Савченко

                     Dzimusi 1965. gada 24. jūnijā.
                     Dzimšanas vieta: Belogorsk, Ukrainas PSR

                     Valsts domes locekle, ievēlēta no nelikumīgi anektētās Krimas Autonomās Republikas.
                     Domes Kultūras jautājumu komitejas locekle.
                     Kopš 2012. gada viņa ir bijusi Krimas Autonomās Republikas Augstākās padomes locekle un kopš 2014. gada marta atbalstīja nelikumīgi anektētās Krimas un Sevastopoles integrāciju Krievijas Federācijā. 2014. gada septembrī Savchenko tika ievēlēta tā dēvētās “Krimas Republikas” Valsts padomē. Viņa ir daudzkārt paudusi atbalstu Krimas un Sevastopoles nelikumīgajai aneksijai, tostarp intervijās, kas 2016. gada 2. aprīlī un 2016. gada 20. augustā publicētas tīmekļa vietnē c-pravda.ru. 2014. gadā Krievijas valsts apbalvoja viņu ar ordeņa “Par nopelniem tēvzemes labā” II pakāpi, un 2015. gadā “Krimas Republikas”“iestādes” – ar ordeni “Par lojalitāti pienākumam”.

                     9.11.2016.

                     157.

                     Pavel Valentinovich SHPEROV
                     Павел Валентинович
                     Шперов

                     Dzimis 1971. gada 4. jūlijā.
                     Dzimšanas vieta: Simferopol, Ukrainas PSR

                     Valsts domes loceklis, ievēlēts no nelikumīgi anektētās Krimas Autonomās Republikas.
                     Domes Neatkarīgo Valstu Savienības (NVS), Eirāzijas integrācijas un saikņu ar tautiešiem jautājumu komitejas loceklis.
                     2014. gada septembrī Shperov tika ievēlēts tā dēvētās “Krimas Republikas” Valsts padomē.
                     Viņš ir publiski atzinis, tostarp intervijā, kas 2016. gada 3. septembrī tika publicēta tīmekļa vietnē ldpr-rk.ru, savu līdzdalību 2014. gada notikumos, kuri noveda pie Krimas un Sevastopoles nelikumīgas aneksijas, un jo īpaši – savu lomu pretlikumīga referenduma organizēšanā par pussalas nelikumīgo aneksiju.

                     9.11.2016.”


title: Padomes Lēmums (ES) 2017/971 (2017. gada 8. jūnijs), ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz ES KDAP militāro misiju bez izpildes pilnvarām plānošanu un īstenošanu un ar ko groza Lēmumus 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā, 2013/34/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un (KĀDP) 2016/610 par Eiropas Savienības KDAP militāru apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA)

text:
               9.6.2017

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 146/133

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2017/971
   (2017. gada 8. jūnijs),
   ar ko nosaka pasākumus attiecībā uz ES KDAP militāro misiju bez izpildes pilnvarām plānošanu un īstenošanu un ar ko groza Lēmumus 2010/96/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā, 2013/34/KĀDP par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un (KĀDP) 2016/610 par Eiropas Savienības KDAP militāru apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome ir noteikusi, ka ir jāstiprina ES militāro misiju bez izpildes pilnvarām plānošana un īstenošana.

               (2)

               Padome 2017. gada 6. marta secinājumos vienojās noteikt īstermiņa mērķi – ES Militārajā štābā (ESMŠ) Briselē izveidot Militārās plānošanas un īstenošanas centru (MPĪC), kas stratēģiskā līmenī būs atbildīgs par militāro misiju bez izpildes pilnvarām operatīvo plānošanu un īstenošanu un strādās Politikas un drošības komitejas (PDK) politiskajā kontrolē un stratēģiskajā vadībā.

               (3)

               Jaunizveidotais MPĪC strādās paralēli un koordinēti ar Civilās plānošanas un īstenošanas centru, jo īpaši izmantojot Apvienoto atbalsta koordinācijas vienību.

               (4)

               Padome 2017. gada 6. marta secinājumos nolēma, ka ESMŠ ģenerāldirektors būs MPĪC direktors un šajā statusā uzņemsies misiju komandiera funkcijas militārajām misijām bez izpildes pilnvarām, tostarp trim ES apmācības misijām (EUTM), kas izvietotas Somālijā, Mali un Centrālāfrikas Republikā, ievērojot MPĪC direktoram noteikto kompetenci.

               (5)

               Padome 2017. gada 6. marta secinājumos arī vienojās par priekšlikumiem stratēģiskajai prognozēšanai un uzraudzībai, ar ko Padomei, Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos (AP) un PDK, tiem pildot savus attiecīgos pienākumus saistībā ar militārajām misijām bez izpildes pilnvarām, attiecīgās Eiropas ārējās darbības dienesta (EĀDD) krīžu pārvarēšanas struktūras var sniegt efektīvu atbalstu, tostarp izmantojot sistemātisku mijiedarbību un koordināciju starp misiju komandieri un minētajām struktūrām stratēģiski politiskajā līmenī, neskarot komandķēdi.

               (6)

               Padome 2017. gada 8. jūnijā apstiprināja ESMŠ, tostarp MPĪC, konsolidēto kompetenci. Minētajā kompetencē tiek respektēta ESMŠ specifika un tā funkciju īpatnības – saskaņā ar 4. panta 3. punkta a) apakšpunktu Padomes Lēmumā 2010/427/ES (1), ar ko nosaka EĀDD organizatorisko struktūru un darbību, – kuras pielāgotas Padomes apstiprinātajiem jaunajiem vadības un kontroles pasākumiem, un tā aizstāj ESMŠ kompetenci, kas izklāstīta pielikumā Padomes Lēmumam 2001/80/KĀDP (2) par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidošanu un kas vairs nav piemērojama. Tāpēc MPĪC pildīs uzdevumus, kas tam uzticēti jaunajā konsolidētajā kompetencē.

               (7)

               Ir veikti vajadzīgie priekšdarbi, lai MPĪC uzņemtos savus pienākumus, īpaši saistībā ar EUTM, kas izvietotas Somālijā, Mali un Centrālāfrikas Republikā.

               (8)

               Padomei attiecīgi būtu jānosaka pasākumi attiecībā uz militāro misiju bez izpildes pilnvarām plānošanu un īstenošanu un jāgroza minēto triju misiju komandķēde.

               (9)

               MPĪC direktoram būtu jāveic operācijas komandiera pienākumi saskaņā ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/528 (3), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena).

               (10)

                  EUTM misijas spēku komandieriem attiecīgā gadījumā būtu jāpievienojas misiju komandiera ieteikumiem PDK attiecībā uz trešās valsts dalību.

               (11)

               Neskarot komandķēdi, ES misijas spēku komandieriem attiecīgā gadījumā būtu jāsaņem vietējas politiskas norādes no ES īpašajiem pārstāvjiem un no attiecīgām Savienības delegācijām reģionā.

               (12)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Dānija nepiedalās šā lēmuma īstenošanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   1.   Atbildību par ES militāro misiju bez izpildes pilnvarām operatīvo plānošanu un īstenošanu militāri stratēģiskā līmenī uztic Militārās plānošanas un īstenošanas centra (MPĪC) direktoram.
   2.   Operatīvā līmenī norises vietā militārās misijas bez izpildes pilnvarām, kad tās ir izveidotas, vada ES misijas spēku komandieris, kas, pildot misiju komandiera funkcijas, darbojas MPĪC direktora pakļautībā.
   3.   MPĪC direktors, pildot misiju komandiera funkcijas misijās bez izpildes pilnvarām, darbojas Politikas un drošības komitejas politiskā uzraudzībā un stratēģiskā vadībā saskaņā ar Līguma 38. pantu.
   2. pants
   1.   Atbilstīgi apstiprinātajiem ES principiem attiecībā uz vadību un kontroli un saskaņā ar pārskatīto ESMŠ kompetenci MPĪC sniedz atbalstu MPĪC direktoram tā misiju komandiera funkciju pildīšanā militāri stratēģiskā līmenī kā stacionāra komandas un kontroles struktūra, kas neatrodas norises vietā un kas ir atbildīga par militāro misiju bez izpildes pilnvarām operatīvo plānošanu un īstenošanu, tostarp Savienības spēku komplektēšanu, aktivēšanu, uzturēšanu un nomaiņu.
   2.   Uz vietas, kad misija ir izveidota, misijas spēku štābs palīdz ES misijas spēku komandierim.
   3. pants
   MPĪC direktors, uzņemoties misiju komandiera funkcijas, pilda operācijas komandiera pienākumus saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2015/528.
   4. pants
   Padomes Lēmumu 2010/96/KĀDP (4) groza šādi:

               1)

               lēmuma 2. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
               “1.   Militārās plānošanas un īstenošanas centra (MPĪC) direktors ir EUTM Somalia misijas komandieris.
               2.   Ar šo brigādes ģenerālis Maurizio Morena tiek iecelts par EUTM Somalia ES misijas spēku komandieri.”;

               2)

               lēmuma 3. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
               “1.   MPĪC ir stacionāra komandas un kontroles struktūra militāri stratēģiskā līmenī, kas neatrodas operāciju norises vietā un kas ir atbildīga par EUTM Somalia operatīvo plānošanu un īstenošanu.
               2.   EUTM Somalia misijas spēku štābs atrodas Mogadīšo un darbojas ES misijas spēku komandiera vadībā. Misijas spēku štābā ietilpst sakaru birojs Nairobi.
               3.   MPĪC iekļauj Misijas spēku štāba atbalsta vienību Briselē, kamēr MPĪC būs sasniedzis pilnīgas operatīvās spējas.”;

               3)

               lēmuma 5. panta 1. punkta ceturtā teikuma beigās vārdus “ES misijas komandiera” aizstāj ar vārdiem:
               “ES misijas spēku komandiera”;

               4)

               lēmuma 5. panta 3. punkta otrajā teikumā pirms vārdiem “piedalīties savās sanāksmēs” iekļauj šādus vārdus:
               “un ES misijas spēku komandieri”;

               5)

               lēmuma 6. panta 2. punkta otrajā teikumā pirms vārdiem “piedalīties savās sanāksmēs” iekļauj šādus vārdus:
               “un ES misijas spēku komandieri”;

               6)

               lēmuma 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Neskarot komandķēdi, ES misijas spēku komandieris saņem vietējas politiskas norādes no ES īpašā pārstāvja Āfrikas ragam koordinācijā ar attiecīgām Savienības delegācijām reģionā.”;

               7)

               lēmuma 8. panta 2. punktā frāzi “pēc ES misijas komandiera un ESMK ieteikuma” aizstāj ar frāzi:
               “pēc ES misijas komandiera ieteikuma, apspriežoties ar ES misijas spēku komandieri, un ESMK,”;

               8)

               lēmuma 11. panta 5. punktā teikuma beigās pievieno šādus vārdus:
               “, un/vai ES misijas spēku komandierim.”;

               9)

               lēmuma 13. panta 2. punktā vārdus “ES misijas komandiera” aizstāj ar:
               “ES misijas spēku komandiera”.

         5. pants
   Padomes Lēmumu 2013/34/KĀDP (5) groza šādi:

               1)

               lēmuma 2. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
               “1.   Militārās plānošanas un īstenošanas centra (MPĪC) direktors ir EUTM Mali misijas komandieris.
               2.   Ar šo brigādes ģenerālis Peter Devogelaere tiek iecelts par EUTM Mali ES misijas spēku komandieri.”;

               2)

               lēmuma 3. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
               “1.   MPĪC ir stacionāra komandas un kontroles struktūra militāri stratēģiskā līmenī, kas neatrodas operāciju norises vietā un kas ir atbildīga par EUTM Mali operatīvo plānošanu un īstenošanu.
               2.   EUTM Mali misijas spēku štābs atrodas Mali un darbojas ES misijas spēku komandiera vadībā.
               3.   MPĪC iekļauj Misijas spēku štāba atbalsta vienību Briselē, kamēr MPĪC būs sasniedzis pilnīgas operatīvās spējas.”;

               3)

               lēmuma 5. panta 1. punkta ceturtā teikuma beigās vārdus “ES misijas komandieru” aizstāj ar vārdiem:
               “ES misijas spēku komandieru”;

               4)

               lēmuma 5. panta 3. punkta otrajā teikumā pirms vārdiem “piedalīties savās sanāksmēs” iekļauj šādus vārdus:
               “un ES misijas spēku komandieri”;

               5)

               lēmuma 6. panta 2. punkta otrajā teikumā pirms vārdiem “piedalīties savās sanāksmēs” iekļauj šādus vārdus:
               “un ES misijas spēku komandieri”;

               6)

               lēmuma 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Neskarot komandķēdi, ES misijas spēku komandieris saņem vietējas politiskas norādes no Eiropas Savienības īpašā pārstāvja Sāhelā koordinācijā ar Bamako izvietotās Savienības delegācijas vadītāju.”;

               7)

               lēmuma 8. panta 2. punktā frāzi “pēc ES misijas komandiera un ESMK ieteikuma” aizstāj ar frāzi:
               “pēc ES misijas komandiera ieteikuma, apspriežoties ar ES misijas spēku komandieri, un ESMK,”;

               8)

               lēmuma 11. panta 5. punktā teikuma beigās pievieno šādus vārdus:
               “, un/vai ES misijas spēku komandierim”.

         6. pants
   Padomes Lēmumu (KĀDP) 2016/610 (6) groza šādi:

               1)

               lēmuma 2. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
               “1.   Militārās plānošanas un īstenošanas centra (MPĪC) direktors ir EUTM RCA misijas komandieris.
               2.   Ar šo brigādes ģenerālis Herman Ruys tiek iecelts par EUTM RCA ES misijas spēku komandieri.”;

               2)

               lēmuma 3. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
               “1.   MPĪC ir stacionāra komandas un kontroles struktūra militāri stratēģiskā līmenī, kas neatrodas operāciju norises vietā un kas ir atbildīga par EUTM RCA operatīvo plānošanu un īstenošanu.
               2.   EUTM RCA misijas spēku štābs atrodas Bangi un darbojas misijas spēku komandiera vadībā.
               3.   MPĪC iekļauj Misijas spēku štāba atbalsta vienību Briselē, kamēr MPĪC būs sasniedzis pilnīgas operatīvās spējas.”;

               3)

               lēmuma 5. panta 1. punkta ceturtajā teikumā vārdus “ES misijas komandieru” aizstāj ar vārdiem:
               “ES misijas spēku komandieru”;

               4)

               lēmuma 5. panta 3. punkta otrajā teikumā pirms vārdiem “piedalīties savās sanāksmēs” iekļauj vārdus:
               “un ES misijas spēku komandieri”;

               5)

               lēmuma 6. panta 2. punkta otrajā teikumā pirms vārdiem “piedalīties savās sanāksmēs” iekļauj vārdus:
               “un ES misijas spēku komandieri”;

               6)

               lēmuma 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
               “2.   Neskarot komandķēdi, ES misijas spēku komandieris saņem vietējas politiskas norādes no Savienības delegācijas Centrālāfrikas Republikā vadītāja.”;

               7)

               lēmuma 7. panta 4. punktā vārdus “ES misijas komandieri” aizstāj ar vārdiem:
               “ES misijas spēku komandieri”;

               8)

               lēmuma 8. panta 2. punktā frāzi “pēc ES misijas komandiera un ESMK ieteikuma” aizstāj ar frāzi:
               “pēc ES misijas komandiera ieteikuma, apspriežoties ar ES misijas spēku komandieri, un ESMK,”;

               9)

               lēmuma 12. panta 5. punktā teikuma beigās pievieno šādus vārdus:
               “, un/vai ES misijas spēku komandierim.”

         7. pants
   Ar šo atceļ Politikas un drošības komitejas Lēmumus (KĀDP) 2016/396 (7), (KĀDP) 2016/2352 (8) un (KĀDP) 2017/112 (9)

   8. pants
   Balstoties uz AP ziņojumu, Padome pārskata MPĪC un Apvienotās atbalsta koordinācijas vienības izveidi vienu gadu pēc pilnīgu operatīvo spēju sasniegšanas un jebkurā gadījumā līdz 2018. gada beigām.
   9. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2017. gada 8. jūnijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         U. REINSALU

      (1)  Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

      (2)  Padomes Lēmums 2001/80/KĀDP (2001. gada 22. janvāris) par Eiropas Savienības Militārā štāba izveidošanu (OV L 27, 30.1.2001., 7. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/528 (2015. gada 27. marts), ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kuras skar militārus vai aizsardzības aspektus (Athena), un ar ko atceļ Lēmumu 2011/871/KĀDP (OV L 84, 28.3.2015., 39. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2010/96/KĀDP (2010. gada 15. februāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (OV L 44, 19.2.2010., 16. lpp.).

      (5)  Padomes Lēmums 2013/34/KĀDP (2013. gada 17. janvāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (OV L 14, 18.1.2013., 19. lpp.).

      (6)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/610 (2016. gada 19. aprīlis) par Eiropas Savienības KDAP militāru apmācības misiju Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (OV L 104, 20.4.2016., 21. lpp.).

      (7)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/396 (2016. gada 15. marts) par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/173 (EUTM Somalia/1/2016) (OV L 73, 18.3.2016., 99. lpp.).

      (8)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/2352 (2016. gada 7. decembris) par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2016/939 (EUTM Mali/2/2016) (OV L 348, 21.12.2016., 25. lpp.).

      (9)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2017/112 (2017. gada 10. janvāris), ar ko ieceļ ES misijas komandieri Eiropas Savienības KDAP militārajai apmācības misijai Centrālāfrikas Republikā (EUTM RCA) (EUTM RCA/1/2017) (OV L 18, 24.1.2017., 47. lpp.).


title: 2012/406/ES: Padomes Lēmums ( 2012. gada 16. jūlijs ), ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Spānijas

text:
               19.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 189/10

         PADOMES LĒMUMS
   (2012. gada 16. jūlijs),
   ar ko ieceļ Reģionu komitejas locekli un locekļa aizstājēju no Spānijas
   (2012/406/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 305. pantu,
   ņemot vērā Spānijas valdības priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2009. gada 22. decembrī un 2010. gada 18. janvārī pieņēma Lēmumu 2009/1014/ES (1) un Lēmumu 2010/29/ES (2), ar ko laikposmam no 2010. gada 26. janvāra līdz 2015. gada 25. janvārim ieceļ Reģionu komitejas locekļus un viņu aizstājējus.

               (2)

               Pēc Francisco ÁLVAREZ-CASCOS FERNÁNDEZ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa vieta. Pēc José PORTILLA GONZALEZ kunga pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Reģionu komitejas locekļa aizstājēja vieta,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku līdz 2015. gada 25. janvārim Reģionu komitejā tiek iecelti

               a)

               par locekli:

                           —

                              Javier FERNÁNDEZ FERNÁNDEZ kungs, Presidente del Principado de Asturias,

                     un

               b)

               par locekļa aizstājēju:

                           —

                              Guillermo MARTÍNEZ SUÁREZ kungs, Consejero de la Presidencia del Principado de Asturias.

         2. pants
   Lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2012. gada 16. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. ALETRARIS

      (1)  OV L 348, 29.12.2009., 22. lpp.

      (2)  OV L 12, 19.1.2010., 11. lpp.


title: 2009/941/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 30. novembris ) par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Hāgas 2007. gada 23. novembra Protokolu par uzturēšanas saistībām piemērojamiem tiesību aktiem

text:
               16.12.2009

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 331/17

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 30. novembris)
   par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Hāgas 2007. gada 23. novembra Protokolu par uzturēšanas saistībām piemērojamiem tiesību aktiem
   (2009/941/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Kopiena tiecas izveidot kopīgu tiesiskuma telpu, kuras pamatā ir nolēmumu savstarpējās atzīšanas princips.

               (2)

               Padomes Regulā (EK) Nr. 4/2009 (2008. gada 18. decembris) par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (2) paredzēts, ka uzturēšanas saistībām piemērojamos tiesību aktus dalībvalstīs, kam ir saistošs Hāgas 2007. gada 23. novembra Protokols par uzturēšanas saistībām piemērojamiem tiesību aktiem (turpmāk “protokols”), nosaka saskaņā ar minēto protokolu.

               (3)

               Protokols ir svarīgs ieguldījums, lai uzturēšanas līdzekļu kreditoriem un parādniekiem nodrošinātu lielāku juridisko noteiktību un paredzamību. Vienādu noteikumu piemērošana, lai noteiktu uzturēšanas saistībām piemērojamos tiesību aktus, nodrošina uzturēšanas saistību nolēmumu brīvu apriti Kopienā, bez jebkādas šādu nolēmumu kontroles no tās dalībvalsts puses, kurā tiecas panākt nolēmuma izpildi.

               (4)

               Protokola 24. pantā paredzēta iespēja, ka reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas, piemēram, Kopiena, paraksta, pieņem vai apstiprina protokolu vai pievienojas tam.

               (5)

               Kopienai ir ekskluzīva kompetence attiecībā uz visiem protokolā iekļautajiem jautājumiem. Tas neietekmē to dalībvalstu nostāju, kurām šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro, kā minēts 11. un 12. apsvērumā.

               (6)

               Tādēļ Kopienai būtu jāapstiprina protokols.

               (7)

               Protokols dalībvalstīs būtu jāpiemēro vēlākais no 2011. gada 18. jūnija, proti, Regulas (EK) Nr. 4/2009 piemērošanas dienas.

               (8)

               Ņemot vērā ciešo saikni starp protokolu un Regulu (EK) Nr. 4/2009, protokola noteikumi Kopienā būtu jāpiemēro provizoriski, ja protokols nav stājies spēkā 2011. gada 18. jūnijā, proti, Regulas (EK) Nr. 4/2009 piemērošanas dienā. Šajā sakarā, noslēdzot protokolu, būtu jāsniedz vienpusēja deklarācija.

               (9)

               Protokola noteikumiem būtu jānosaka uzturēšanas saistībām piemērojamie tiesību akti, ja nolēmums par tādām saistībām ir atzīstams un izpildāms saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 4/2009 paredzētajiem noteikumiem par exequatur atcelšanu. Lai nodrošinātu, ka Kopienā vienus un tos pašus tiesību aktus piemēro uzturēšanas prasībām, kas attiecas uz laiku pirms un pēc tam, kad protokols stājas spēkā vai tiek provizoriski piemērots Kopienā, protokola noteikumi būtu jāpiemēro arī prasībām, kas attiecas uz laikposmu pirms šā notikuma, neskarot tā 22. pantu. Šajā sakarā, noslēdzot protokolu, būtu jāsniedz vienpusēja deklarācija.

               (10)

               Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (11)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (12)

               Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, Dānijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Hāgas 2007. gada 23. novembra Protokols par uzturēšanas saistībām piemērojamiem tiesību aktiem.
   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas parakstīt protokolu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.
   3. pants
   Noslēdzot protokolu, Kopiena saskaņā ar tā 24. pantu sniedz šādu deklarāciju:

      “Eiropas Kopiena saskaņā ar protokola 24. pantu paziņo, ka tā ir kompetenta rīkoties attiecībā uz visiem protokolā reglamentētajiem jautājumiem. Tās dalībvalstīm protokols ir saistošs, jo to ir noslēgusi Eiropas Kopiena.
      Šajā deklarācijā jēdziens “Eiropas Kopiena” neietver Dāniju saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un Apvienoto Karalisti saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam.”.

   4. pants
   1.   Neskarot šā lēmuma 5. pantu, protokola noteikumus Kopienā provizoriski piemēro no 2011. gada 18. jūnija, proti, Regulas (EK) Nr. 4/2009 piemērošanas dienas, ja protokols minētajā dienā vēl nav stājies spēkā.
   2.   Noslēdzot protokolu, Kopiena sniedz šādu deklarāciju, lai ņemtu vērā iespējamu provizorisku piemērošanu, kā minēts 1. punktā:

      “Eiropas Kopiena paziņo, ka tā provizoriski piemēros protokola noteikumus no 2011. gada 18. jūnija, proti, dienas, kad sāk piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 4/2009 (2008. gada 18. novembris) par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (3), ja minētajā dienā protokols nav stājies spēkā saskaņā ar tā 25. panta 1. punktu.”.

   5. pants
   1.   Atkāpjoties no protokola 22. panta, protokola noteikumi nosaka piemērojamos tiesību aktus attiecībā uz uzturēšanas prasībām dalībvalstī par laikposmu pirms protokola spēkā stāšanās vai provizoriskās piemērošanas Kopienā, ja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 4/2009 tiesvedība sākta, tiesas izlīgumi ir apstiprināti vai noslēgti un autentiski instrumenti ir izstrādāti no 2011. gada 18. jūnija, proti, Regulas (EK) Nr. 4/2009 piemērošanas dienas.
   2.   Noslēdzot protokolu, Kopiena sniedz šādu deklarāciju:

      “Eiropas Kopiena paziņo, ka tā piemēros protokola noteikumus arī uzturēšanas prasībām kādā no dalībvalstīm par laikposmu pirms šā protokola spēkā stāšanās vai provizoriskās piemērošanas Kopienā, ja saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 4/2009 (2008. gada 18. novembris) par jurisdikciju, piemērojamiem tiesību aktiem, nolēmumu atzīšanu un izpildi un sadarbību uzturēšanas saistību lietās (3) tiesvedība ir sākta, tiesas izlīgumi ir apstiprināti vai noslēgti un autentiski instrumenti ir izstrādāti no 2011. gada 18. jūnija, proti, minētās regulas piemērošanas dienas.”.

      Briselē, 2009. gada 30. novembrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         B. ASK

      (1)  Atzinums sniegts 2009. gada 24. novembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 7, 10.1.2009., 1. lpp.

      (3)  OV L 7, 10.1.2009., 1. lpp

   PIELIKUMS

      TULKOJUMS

         PROTOKOLS

         par uzturēšanas saistībām piemērojamiem tiesību aktiem

      Valstis, kas parakstījušas šo protokolu,
      vēlēdamās izveidot kopējus noteikumus par tiesību aktiem, ko piemēro uzturēšanas saistībām,
      vēlēdamās modernizēt Hāgas 1956. gada 24. oktobra Konvenciju par bērnu uzturēšanas saistībām piemērojamajiem tiesību aktiem un Hāgas 1973. gada 2. oktobra Konvenciju par uzturēšanas saistībām piemērojamajiem tiesību aktiem,
      vēlēdamās izstrādāt vispārīgus noteikumus par piemērojamiem tiesību aktiem, ar kuriem var papildināt Hāgas 2007. gada 23. novembra Konvenciju par bērnu uzturlīdzekļu un citu ģimenes uzturēšanas līdzekļu pārobežu piedziņu,
      šā mērķa dēļ ir nolēmušas noslēgt protokolu un ir vienojušās par šādiem noteikumiem.
      1. pants
      Darbības joma
      1.   Ar šo protokolu nosaka piemērojamos tiesību aktus uzturēšanas saistībām, kas izriet no ģimenes, vecāku un bērnu, laulības vai radniecības attiecībām, tostarp uzturēšanas saistībām attiecībā pret bērnu neatkarīgi no vecāku ģimenes stāvokļa.
      2.   Lēmumi, kas pieņemti, piemērojot šo protokolu, neskar nevienas no 1. punktā minētajām attiecībām.
      2. pants
      Vispārēja piemērošana
      Šo protokolu piemēro pat tad, ja piemērojamie tiesību akti ir tādas valsts tiesību akti, kas nav Līgumslēdzēja valsts.
      3. pants
      Vispārēji noteikumi par piemērojamiem tiesību aktiem
      1.   Uzturēšanas saistības reglamentē tās valsts tiesību akti, kurā ir kreditora pastāvīgā dzīvesvieta, ja vien šajā protokolā nav noteikts citādi.
      2.   Ja kreditors maina pastāvīgo dzīvesvietu, no dzīvesvietas maiņas brīža piemēro jaunās pastāvīgās dzīvesvietas valsts tiesību aktus.
      4. pants
      Īpaši noteikumi par labu dažiem kreditoriem
      1.   Šos noteikumus piemēro tad, ja uzturēšanas saistības ir:

                  a)

                  vecākiem pret saviem bērniem;

                  b)

                  personām, kas nav vecāki, pret personām, kas vēl nav sasniegušas 21 gadu vecumu, izņemot gadījumus, kad saistības izriet no 5. pantā minētajām attiecībām; un

                  c)

                  bērniem pret saviem vecākiem.

            2.   Ja kreditors, pamatojoties uz 3. pantā minētajiem tiesību aktiem, nevar iegūt uzturēšanas līdzekļus no parādnieka, piemēro tiesas atrašanās valsts tiesību aktus.
      3.   Neskarot 3. pantu, ja kreditors ir iesniedzis prasību tās valsts kompetentajā iestādē, kurā ir parādnieka pastāvīgā dzīvesvieta, piemēro tiesas atrašanās valsts tiesību aktus. Tomēr, ja kreditors, pamatojoties uz šiem tiesību aktiem, nevar iegūt uzturēšanas līdzekļus no parādnieka, piemēro tās valsts tiesību aktus, kurā ir kreditora pastāvīgā dzīvesvieta.
      4.   Ja kreditors, pamatojoties uz 3. pantā un šā panta 2. un 3. punktā minētajiem tiesību aktiem, nevar iegūt uzturēšanas līdzekļus no parādnieka, piemēro viņu kopējās pilsonības, ja tāda ir konstatēta, valsts tiesību aktus.
      5. pants
      Īpaši noteikumi par laulātajiem un bijušajiem laulātajiem
      Uzturēšanas saistības prasībās starp laulātajiem, bijušajiem laulātajiem vai tādas laulības pusēm, kura ir pasludināta par spēkā neesošu, 3. pantu nepiemēro, ja viena no pusēm iebilst un ja citas valsts tiesību akti, jo īpaši pušu pēdējās kopējās pastāvīgās dzīvesvietas valsts tiesību akti, ir ciešāk saistīti ar viņu laulību. Šādā gadījumā piemēro šīs citas valsts tiesību aktus.
      6. pants
      Īpaši noteikumi par aizstāvību
      Ja uzturēšanas saistība neizriet no vecāku un bērnu attiecībām, kas paredz bērna uzturēšanu, un no attiecībām, kas minētas 5. pantā, parādnieks var apstrīdēt kreditora prasību, pamatojoties uz to, ka šāda saistība nav paredzēta nedz parādnieka pastāvīgās dzīvesvietas valsts tiesību aktos, nedz pušu kopējās pilsonības valsts tiesību aktos, ja tāda kopēja pilsonība ir konstatēta.
      7. pants
      Konkrētā tiesvedībā piemērojamu tiesību aktu izvēle
      1.   Neskarot 3. līdz 6. pantu, uzturēšanas līdzekļu kreditors un parādnieks var attiecīgajā valstī tikai konkrētas tiesvedības vajadzībām nepārprotami izvēlēties šīs valsts tiesību aktus, lai tos piemērotu uzturēšanas saistībai.
      2.   Izvēli pirms attiecīgās tiesvedības sākšanas noformē kā abu pušu parakstītu rakstisku vai dokumentētu vienošanos jebkurā formātā, kurā glabātā informācija ir pieejama, lai to varētu izmantot turpmākām atsaucēm.
      8. pants
      Piemērojamo tiesību aktu izvēle
      1.   Neskarot 3. līdz 6. pantu, uzturēšanas līdzekļu kreditors un parādnieks var jebkurā laikā izvēlēties kādu no turpmāk norādītajiem tiesību aktiem, lai tos piemērotu uzturēšanas saistībai:

                  a)

                  jebkuras tās valsts tiesību aktus, kuras pilsonis izvēles brīdī ir kāda no pusēm;

                  b)

                  tās valsts tiesību aktus, kurā izvēles brīdī ir pastāvīgā dzīvesvieta kādai no pusēm;

                  c)

                  tiesību aktus, ko puses izvēlējušās, lai tos piemērotu pušu īpašumtiesiskajām attiecībām, vai arī tiesību aktus, ko faktiski piemēro pušu īpašumtiesiskajām attiecībām;

                  d)

                  tiesību aktus, ko puses izvēlējušās, lai tos piemērotu pušu laulības šķiršanai, vai arī tiesību aktus, ko faktiski piemēro pušu laulības šķiršanai vai laulāto atšķiršanai.

            2.   Šādas abu pušu parakstītas vienošanās noformē rakstiski vai dokumentē jebkurā formātā, kurā glabātā informācija ir pieejama, lai to varētu izmantot turpmākām atsaucēm.
      3.   Šā panta 1. punktu nepiemēro uzturēšanas saistībām pret personām, kas vēl nav sasniegušas 18 gadu vecumu, vai pieaugušajiem, kas personisko spēju traucējuma vai nepietiekamības dēļ nespēj aizstāvēt savas intereses.
      4.   Neatkarīgi no tā, kādus tiesību aktus puses ir izvēlējušās saskaņā ar 1. punktu, jautājumu par to, vai kreditors var atteikties no tiesībām uz uzturēšanas līdzekļiem, risina saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā kreditoram izvēles brīdī ir pastāvīgā dzīvesvieta.
      5.   Pušu izvēlētos tiesību aktus nepiemēro tad, ja, piemērojot šos izvēlētos tiesību aktus, iznākums varētu būt acīmredzami netaisnīgs vai nepamatots attiecībā uz kādu no pusēm, izņemot gadījumus, kad izvēles brīdī puses ir bijušas pilnībā par to informētas un apzinājušās izvēles sekas.
      9. pants
      “Domicils”, nevis “pilsonība”
      Valsts, kurā ģimenes jautājumos kā piederības faktoru izmanto “domicila” koncepciju, var informēt Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences pastāvīgo biroju, ka tajās lietās, ko risinās šīs valsts iestādes, vārdu “pilsonība” 4. un 6. pantā aizstāj ar vārdu “domicils”, kā to definējusi attiecīgā valsts.
      10. pants
      Publiskas struktūras
      Publiskas struktūras tiesības prasīt atlīdzināt pabalstu, kas kreditoram izmaksāts uzturēšanas līdzekļu vietā, reglamentē šai struktūrai piemērojamie tiesību akti.
      11. pants
      Piemērojamo tiesību aktu darbības joma
      Uzturēšanas saistībām piemērojamie tiesību akti nosaka, inter alia:

                  a)

                  vai, cik lielā mērā un no kā kreditors var prasīt uzturēšanas līdzekļus;

                  b)

                  cik lielā mērā kreditors uzturēšanas līdzekļus var prasīt ar atpakaļejošu spēku;

                  c)

                  kā aprēķina uzturēšanas līdzekļu apjomu un indeksāciju;

                  d)

                  kam ir tiesības ierosināt uzturēšanas prasību, izņemot jautājumos par procesuālo tiesībspēju un pārstāvību tiesvedībā;

                  e)

                  kādi ir noilguma termiņi;

                  f)

                  kāds ir uzturēšanas līdzekļu parādnieka saistību apjoms, ja publiskā struktūra prasa atlīdzināt pabalstus, kas kreditoram izmaksāti uzturēšanas līdzekļu vietā.

            12. pants
      Atgriezeniskās norādes nepiemērojamība
      Šajā protokolā termins “tiesību akti” nozīmē valstī spēkā esošos tiesību aktus, kas nav attiecīgās valsts kolīziju normas.
      13. pants
      Sabiedriskā kārtība
      Saskaņā ar šo protokolu noteiktos tiesību aktus var atteikties piemērot vienīgi tiktāl, ciktāl šādas piemērošanas ietekme būtu acīmredzami pretēja tiesas atrašanās valsts sabiedriskajai kārtībai.
      14. pants
      Uzturēšanas līdzekļu apjoma noteikšana
      Pat ja piemērojamos tiesību aktos paredzēts citādi, nosakot uzturēšanas līdzekļu apjomu, ņem vērā kreditora vajadzības un parādnieka resursus, kā arī visas kompensācijas, kas kreditoram piešķirtas periodisku uzturēšanas līdzekļu maksājumu vietā.
      15. pants
      Protokola nepiemērošana iekšējām kolīzijām
      1.   Līgumslēdzējai valstij, kurā attiecībā uz uzturēšanas saistībām piemēro dažādas tiesību sistēmas vai tiesību normu kopumus, nav šā protokola noteikumi jāpiemēro kolīzijām, kas pastāv tikai starp šādām dažādām sistēmām vai tiesību normu kopumiem.
      2.   Šo pantu nepiemēro reģionālai ekonomiskās integrācijas organizācijai.
      16. pants
      Valstis ar vairākām tiesību sistēmām – teritoriāli aspekti
      1.   Attiecībā uz valsti, kurā jautājumiem, uz ko attiecas šis protokols, dažādās teritoriālajās vienībās piemēro divas vai vairāk tiesību sistēmas vai tiesību normu kopumus:

                  a)

                  norādes uz valsts tiesību aktiem attiecīgā gadījumā uzskata par norādēm uz attiecīgajā teritoriālajā vienībā spēkā esošiem tiesību aktiem;

                  b)

                  norādes uz šīs valsts kompetentām iestādēm vai publiskajām struktūrām attiecīgā gadījumā uzskata par norādēm uz iestādēm, kas pilnvarotas rīkoties attiecīgajā teritoriālajā vienībā;

                  c)

                  norādes uz pastāvīgu dzīvesvietu šādā valstī attiecīgā gadījumā uzskata par norādēm uz pastāvīgu dzīvesvietu attiecīgajā teritoriālā vienībā;

                  d)

                  norādes uz valsti, kuras pilsonība ir kopīga divām personām, uzskata par norādēm uz teritoriālo vienību, kā noteikts šīs valsts tiesību aktos, vai – ja nav attiecīgu noteikumu – uz teritoriālo vienību, ar kuru uzturēšanas saistībai ir visciešākā saikne;

                  e)

                  norādes uz valsti, kuras pilsonība ir personai, uzskata par norādēm uz teritoriālo vienību, kā noteikts šīs valsts tiesību aktos, vai – ja nav attiecīgu noteikumu – uz teritoriālo vienību, ar kuru šai personai ir visciešākā saikne.

            2.   Lai noteiktu piemērojamos tiesību aktus saskaņā ar šo protokolu attiecībā uz valsti, kurā ir divas vai vairāk teritoriālās vienības, kam saistībā ar jautājumiem, uz kuriem attiecas šis protokols, ir pašām sava tiesību sistēma vai tiesību normu kopums, piemēro šādus noteikumus:

                  a)

                  ja šādā valstī ir spēkā noteikumi, ar ko nosaka, kuras teritoriālās vienības tiesību akti ir piemērojami, piemēro šīs vienības tiesību aktus;

                  b)

                  ja tādu noteikumu nav, piemēro attiecīgās teritoriālās vienības tiesību aktus, kā noteikts 1. punktā.

            3.   Šo pantu nepiemēro reģionālai ekonomiskās integrācijas organizācijai.
      17. pants
      Valstis ar vairākām tiesību sistēmām – konflikti starp personām
      Lai saskaņā ar šo protokolu noteiktu piemērojamos tiesību aktus attiecībā uz valsti, kurā ir divas vai vairāk tiesību sistēmas vai tiesību normu kopumi, ko piemēro dažādām personu kategorijām saistībā ar jautājumiem, uz kuriem attiecas šis protokols, norādes uz valsts tiesību aktiem uzskata par norādēm uz tiesību sistēmu saskaņā ar noteikumiem, kas ir spēkā attiecīgajā valstī.
      18. pants
      Saskaņošana ar iepriekšējām Hāgas uzturēšanas saistību konvencijām
      Attiecībās starp Līgumslēdzējām valstīm šis protokols aizstāj Hāgas 1973. gada 2. oktobra Konvenciju par uzturēšanas saistībām piemērojamajiem tiesību aktiem un Hāgas 1956. gada 24. oktobra Konvenciju par bērnu uzturēšanas saistībām piemērojamajiem tiesību aktiem.
      19. pants
      Saskaņošana ar citiem instrumentiem
      1.   Šis protokols neskar citus starptautiskos instrumentus, kuru puses ir vai kļūs Līgumslēdzējas valstis un kuros ir noteikumi par jautājumiem, ko reglamentē šis protokols, ja vien valstis, kas ir šādu instrumentu puses, nav sniegušas deklarāciju par pretējo.
      2.   Šā panta 1. punkts attiecas arī uz vienotiem tiesību aktiem, ko pamato īpašas reģionālas vai citādas saites starp attiecīgajām valstīm.
      20. pants
      Vienota interpretācija
      Interpretējot šo protokolu, ņem vērā tā starptautisko būtību un nepieciešamību veicināt tā vienotu piemērošanu.
      21. pants
      Pārskats par protokola darbību praksē
      1.   Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences ģenerālsekretārs vajadzības gadījumā sasauc īpašu komisiju, lai izvērtētu protokola darbību praksē.
      2.   Šādas izvērtēšanas nolūkā Līgumslēdzējas valstis sadarbojas ar Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences pastāvīgo biroju, lai apkopotu judikatūru par protokola piemērošanu.
      22. pants
      Pārejas noteikumi
      Līgumslēdzējā valstī protokolu nepiemēro uzturēšanas prasībām par laikposmu pirms šā protokola spēkā stāšanās attiecīgajā valstī.
      23. pants
      Parakstīšana, ratifikācija un pievienošanās
      1.   Protokolu var parakstīt visas valstis.
      2.   Parakstītājvalstis protokolu ratificē, pieņem vai apstiprina.
      3.   Protokolam var pievienoties visas valstis.
      4.   Ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus deponē Nīderlandes Karalistes Ārlietu ministrijai, kas ir protokola depozitārs.
      24. pants
      Reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas
      1.   Reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija, kuru veido tikai suverēnas valstis un kura ir kompetenta attiecībā uz dažiem vai visiem protokolā reglamentētajiem jautājumiem, tāpat var parakstīt, pieņemt vai apstiprināt protokolu vai arī tam pievienoties. Reģionālajai ekonomiskās integrācijas organizācijai šādā gadījumā ir tādas pašas tiesības kā Līgumslēdzējai valstij tiktāl, ciktāl šai organizācijai ir kompetence attiecībā uz jautājumiem, ko reglamentē šis protokols.
      2.   Reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija, parakstot, pieņemot, apstiprinot protokolu vai pievienojoties tam, rakstiski paziņo depozitāram, kādos šā protokola reglamentētajos jautājumos šīs organizācijas dalībvalstis ir nodevušas tai savu kompetenci. Organizācija nekavējoties rakstiski paziņo depozitāram par visām izmaiņām, kas attiecas uz tās kompetenci, kā norādīts pēdējā saskaņā ar šo punktu sniegtajā paziņojumā.
      3.   Parakstot, pieņemot, apstiprinot vai pievienojoties reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija saskaņā ar 28. pantu var deklarēt, ka tā ir kompetenta visos šā protokola reglamentētajos jautājumos un ka dalībvalstīm, kas reģionālajai ekonomiskās integrācijas organizācijai ir nodevušas savu kompetenci attiecīgajā jautājumā, protokols kļūst saistošs, šai organizācijai parakstot, pieņemot, apstiprinot to vai pievienojoties tam.
      4.   Protokola spēkā stāšanās nolūkā neņem vērā instrumentus, ko deponē reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija, ja vien reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija nesniedz deklarāciju saskaņā ar 3. punktu.
      5.   Visas atsauces uz “līgumslēdzēju valsti” vai “valsti” šajā protokolā attiecīgos gadījumos vienlīdz attiecas uz reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju, kas ir protokola puse. Ja reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija sniedz deklarāciju saskaņā ar 3. punktu, visas atsauces uz “Līgumslēdzēju valsti” vai “valsti” šajā protokolā attiecīgajos gadījumos vienlīdz attiecas uz organizācijas attiecīgajām dalībvalstīm.
      25. pants
      Stāšanās spēkā
      1.   Protokols stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pagājuši trīs mēneši no otrā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumenta iesniegšanas depozitāram, kā minēts 23. pantā.
      2.   Tādējādi protokols stājas spēkā:

                  a)

                  attiecībā uz katru valsti vai katru reģionālo ekonomiskās integrācijas organizāciju, kas minēta 24. pantā, – pēc protokola ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās tam, mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pagājuši trīs mēneši no ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumenta iesniegšanas depozitāram;

                  b)

                  attiecībā uz teritoriālo vienību, kurai šis protokols ir piemērojams saskaņā ar 26. pantu, – mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pagājuši trīs mēneši no minētajā pantā paredzētās deklarācijas.

            26. pants
      Deklarācijas attiecībā uz valstīm ar vairākām tiesību sistēmām
      1.   Ja valstij ir divas vai vairākas teritoriālas vienības, kurās jautājumiem, uz ko attiecas šis protokols, piemēro dažādas tiesību sistēmas, tad parakstot, ratificējot, pieņemot, apstiprinot vai pievienojoties valsts var saskaņā ar 28. pantu deklarēt, ka minētais protokols attiecas uz visām šīs valsts teritoriālajām vienībām vai tikai uz vienu vai vairākām vienībām, kā arī grozīt šo deklarāciju, jebkurā laikā iesniedzot citu deklarāciju.
      2.   Ikvienu šādu deklarāciju paziņo depozitāram un tajā skaidri norāda teritoriālās vienības, uz kurām protokols attiecas.
      3.   Ja valsts neiesniedz šajā pantā paredzēto deklarāciju, protokols attiecas uz visām šīs valsts teritoriālajām vienībām.
      4.   Šo pantu nepiemēro reģionālai ekonomiskās integrācijas organizācijai.
      27. pants
      Atrunas
      Attiecībā uz šo protokolu atrunas netiek pieļautas.
      28. pants
      Deklarācijas
      1.   Šā protokola 24. panta 3. punktā un 26. panta 1. punktā minētās deklarācijas var sniegt parakstot, ratificējot, pieņemot, apstiprinot vai pievienojoties vai jebkurā laikā pēc tam, un tās var jebkurā laika grozīt vai atsaukt.
      2.   Deklarācijas, grozījumus un atsaukumus paziņo depozitāram.
      3.   Parakstot, ratificējot, pieņemot, apstiprinot vai pievienojoties sniegta deklarācija stājas spēkā vienlaikus ar protokola stāšanos spēkā attiecībā uz attiecīgo valsti.
      4.   Vēlāk iesniegta deklarācija un visi deklarācijas grozījumi vai atsaukumi stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad ir pagājuši trīs mēneši no dienas, kad depozitārs ir saņēmis paziņojumu.
      29. pants
      Denonsēšana
      1.   Ikviena šā protokola Līgumslēdzēja valsts var denonsēt to, iesniedzot depozitāram rakstisku paziņojumu. Denonsēšanu var ierobežoti attiecināt uz atsevišķām teritoriālajām vienībām valstī ar vairākām tiesību sistēmām, kurās piemēro protokolu.
      2.   Denonsēšana stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad pagājuši divpadsmit mēneši no dienas, kad depozitārs saņem attiecīgo paziņojumu. Ja paziņojumā ir norādīts ilgāks denonsēšanas spēkā stāšanās termiņš, denonsēšana stājas spēkā pēc tam, kad ir beidzies šis garākais termiņš no dienas, kad depozitārs saņem attiecīgo paziņojumu.
      30. pants
      Paziņošana
      Depozitārs paziņo Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences dalībniekiem un citām valstīm, un reģionālajām ekonomiskās integrācijas organizācijām, kas parakstījušas, ratificējušas, apstiprinājušas vai pievienojušās saskaņā ar 23. un 24. pantu, par:

                  a)

                  parakstīšanu un ratifikāciju, pieņemšanu, apstiprināšanu un pievienošanos, kā minēts 23. un 24. pantā;

                  b)

                  dienu, kad saskaņā ar 25. pantu protokols stājas spēkā;

                  c)

                  deklarācijām, kas minētas 24. panta 3. punktā un 26. panta 1. punktā;

                  d)

                  denonsēšanām, kā minēts 29. pantā.

         To apliecinot, pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.
         Hāgā 2007. gada 23. novembrī angļu un franču valodā vienā eksemplārā, kuru deponē Nīderlandes Karalistes valdības arhīvos un kura apliecinātas kopijas pa diplomātiskiem kanāliem nosūta katrai Hāgas Starptautisko privāttiesību konferences dalībvalstij, kas tāda ir konferences divdesmit pirmās sesijas laikā, kā arī katrai valstij, kas piedalījās minētajā sesijā; abi teksti ir vienlīdz autentiski.


title: Komisijas Lēmums (2001. gada 6. jūnijs), ar ko izveido Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteju (paziņots ar dokumenta numuru C(2001) 1501)Dokuments attiecas uz EEZ.

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32001D0527

Oficiālais Vēstnesis L 191 , 13/07/2001 Lpp. 0043 - 0044

		Komisijas lēmums(2001. gada 6. jūnijs),ar ko izveido Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteju(paziņots ar dokumenta numuru C(2001) 1501)(dokuments attiecas uz EEZ)(2001/527/EK)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,tā kā:(1) Brīva pakalpojumu aprite un brīva kapitāla aprite ir Kopienas prioritārie mērķi, kā minēts EK Līguma 49. un 56. pantā.(2) Reāla iekšējā finanšu pakalpojumu tirgus izveide ir ārkārtīgi svarīga ekonomiskās izaugsmes palielināšanai un darba vietu radīšanai Kopienā.(3) Komisijas rīcības plānā finanšu pakalpojumu sniegšanai [1] ir uzskaitīta virkne darbību, kas ir vajadzīgas, lai izveidotu finanšu pakalpojumu vienoto tirgu.(4) Lisabonas sanāksmē, kas notika 2000. gada martā, Eiropadome pieprasīja šā rīcības plāna ieviešanu līdz 2005. gadam.(5) 2000. gada 17. jūlijā Padome nodibināja Padomnieku komiteju Eiropas vērtspapīru tirgu regulēšanai.(6) Padomnieku komiteja savā beigu ziņojumā aicināja nodibināt divas komitejas — Eiropas vērtspapīru komiteju, ko veido dalībvalstu augsta līmeņa pārstāvji, un Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteju, ko veido valsts varas iestāžu augsta līmeņa pārstāvji, kuri ir kompetenti vērtspapīru nozarē, — lai tās, cita starpā, konsultētu Komisiju.(7) Eiropadome Stokholmas sanāksmē savā rezolūcijā par vērtspapīru tirgu efektīvāku regulēšanu Eiropas Savienībā labvēlīgi novērtēja Komisijas nodomu oficiāli nodibināt neatkarīgu regulatoru komiteju, kā savā paziņojumā ierosinājusi Padomnieku komiteja.(8) Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejai jādarbojas kā neatkarīgai refleksijas un viedokļu apmaiņas iestādei, kas konsultē Komisiju vērtspapīru jomā.(9) Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejai jāsekmē viendabīga un savlaicīga Kopienas tiesību aktu ieviešana dalībvalstīs, nodrošinot efektīvāku sadarbību starp valstu uzraudzības iestādēm, veicot lietpratēju salīdzinošu novērtējumu un veicinot labu praksi [2].(10) Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejai jāorganizē sava darbības kārtība un jāuztur ciešas darbības saiknes ar Komisiju un Eiropas vērtspapīru komiteju. Tai jāievēl priekšsēdētājs no savu locekļu vidus.(11) Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejai plaši un laikus, atklātā un pārredzamā veidā jākonsultē tirgus dalībnieki, patērētāji un tiešie patērētāji.(12) Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejai jāizstrādā savs reglaments un pilnībā jārespektē institūciju prerogatīvas un ar Līgumu izveidotais institūciju līdzsvars [3],IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsAr šo tiek izveidota Kopienas neatkarīgu vērtspapīru padomdevēju grupu, kuras nosaukums ir "Eiropas vērtspapīru regulatoru komiteja" (šeit turpmāk — "Komiteja").2. pantsKomitejas uzdevums ir konsultēt Komisiju pēc Komisijas pieprasījuma un termiņā, kuru atkarībā no jautājuma steidzamības var noteikt Komisija, vai pēc pašas Komitejas iniciatīvas, jo īpaši par izpildes pasākumu projektu sagatavošanu vērtspapīru jomā.3. pantsKomiteju veido valsts varas iestāžu augsta līmeņa pārstāvji, kuri ir kompetenti vērtspapīru nozarē. Katra dalībvalsts ieceļ savas kompetentās iestādes augsta līmeņa pārstāvi, lai tas piedalītos Komitejas sapulcēs.Komisija piedalās Komitejas sapulcēs un ieceļ augsta līmeņa pārstāvi, kurš piedalās jebkurā tās viedokļu apmaiņā.Komiteja no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju.Komiteja var aicināt ekspertus un novērotājus piedalīties tās sanāksmēs.4. pantsKomiteja uztur ciešas darbības saiknes ar Komisiju un Eiropas vērtspapīru komiteju.Tā var izveidot darba grupas.5. pantsPirms atzinuma sniegšanas Komisijai, Komiteja plaši un laikus, atklātā un pārredzamā veidā konsultē tirgus dalībniekus, patērētājus un tiešos patērētājus.6. pantsKomiteja iesniedz Komisijai gada ziņojumu.7. pantsKomiteja pieņem savu reglamentu un organizē savu darbības režīmu.8. pantsKomiteja sāk pildīt pienākumus 2001. gada 7. jūnijā.Briselē, 2001. gada 6. jūnijāKomisijas vārdā —Komisijas loceklisFrederik Bolkestein[1] KOM(1999) 232 galīgā redakcija.[2] Teksts no Eiropadomes Stokholmas rezolūcijas 6. punkta 3. apakšpunkta.[3] Teksts no Eiropadomes Stokholmas rezolūcijas preambulas pēdējās daļas.--------------------------------------------------


title: 2013/203/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 22. aprīlis ) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā

text:
               27.4.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 117/6

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 22. aprīlis)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā
   (2013/203/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 103. un 352. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               2010. gada 10. decembrī Padome pilnvaroja Komisiju uzsākt sarunas ar Šveices Konfederāciju par sadarbību Savienības un Šveices Konfederācijas konkurences tiesību aktu piemērošanā.

               (2)

               Sarunas ar Šveices Konfederāciju ir pabeigtas.

               (3)

               Nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par sadarbību to konkurences tiesību aktu piemērošanā, ņemot vērā tā noslēgšanu (1).
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2013. gada 22. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         S. COVENEY

      (1)  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.