title: 2013/331/ES: Padomes Lēmums ( 2013. gada 22. aprīlis ) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz EPN komitejas, Muitas sadarbības komitejas un Kopīgās attīstības komitejas reglamentu pieņemšanu, kuri paredzēti Pagaidu nolīgumā, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

text:
               28.6.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 177/1

         PADOMES LĒMUMS
   (2013. gada 22. aprīlis)
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz EPN komitejas, Muitas sadarbības komitejas un Kopīgās attīstības komitejas reglamentu pieņemšanu, kuri paredzēti Pagaidu nolīgumā, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses
   (2013/331/ES)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2012/196/EK (2009. gada 13. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (1),
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Pagaidu nolīgums, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (2) (turpmāk “Nolīgums”), tika parakstīts 2009. gada 29. augustā, un to provizoriski piemēro kopš 2012. gada 14. maija.

               (2)

               Ar Nolīguma 64. pantu izveido EPN komiteju, kas atbild par Nolīguma pārvaldību un visu tajā minēto uzdevumu izpildi.

               (3)

               Nolīguma 64. pantā paredzēts, ka EPN komiteja pieņem savu reglamentu.

               (4)

               EPN komitejai pienākumu izpildē palīdz Muitas sadarbības komiteja, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 1. protokola 41. pantu, un Kopīgā attīstības komiteja, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 52. pantu.

               (5)

               Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem attiecībā uz EPN komitejas, Muitas sadarbības komitejas un Kopīgās attīstības komitejas reglamentu pieņemšanu,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem attiecībā uz EPN komitejas lēmuma par sava reglamenta, Muitas sadarbības komitejas reglamenta un Kopīgās attīstības komitejas reglamenta pieņemšanu, kuri paredzēti Pagaidu nolīgumā, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, pamatā ir EPN komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
   Par nelielām izmaiņām EPN komitejas lēmuma projektā var vienoties, nepieņemot citu Padomes lēmumu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2013. gada 22. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 111, 24.4.2012., 1. lpp.

      (2)  OV L 111, 24.4.2012., 2. lpp.

      PROJEKTS
      LĒMUMS Nr. …/2013
      (… gada …),
      ko pieņēmusi EPN komiteja, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, par EPN komitejas, Muitas sadarbības komitejas un Kopīgās attīstības komitejas reglamentu pieņemšanu
      EPN KOMITEJA,
      ņemot vērā Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (turpmāk “Nolīgums”), kas parakstīts 2009. gada 29. augustā un ko provizoriski piemēro kopš 2012. gada 14. maija, un jo īpaši tā 64. pantu,
      tā kā:

                  (1)

                  Nolīgumā paredzēts, ka EPN komiteja pieņem savu reglamentu.

                  (2)

                  EPN komitejai pienākumu izpildē palīdz Muitas sadarbības komiteja, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 1. protokola 41. pantu, un Kopīgā attīstības komiteja, kura izveidota saskaņā ar Nolīguma 52. pantu,

            IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
      1. pants
      1.   Ar šo tiek noteikti šādu komiteju reglamenti, kā izklāstīts pielikumos:

                  I pielikums – EPN komiteja,

                  II pielikums – Muitas sadarbības komiteja,

                  III pielikums – Kopīgās attīstības komiteja.

            2.   Minētie reglamenti neskar ne visus pārējos Nolīgumā paredzētos īpašos noteikumus, ne arī noteikumus, par kuriem var lemt EPN komiteja.
      2. pants
      Šis lēmums stājas spēkā …

         … (vieta), … (datums)

               ADĀ parakstītājvalstu vārdā

               ES puses vārdā

         I PIELIKUMS

            REGLAMENTS EPN KOMITEJAI,

            kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

         1. pants
         Piemērošanas joma
         Šis reglaments attiecas uz visu EPN komitejas sanāksmju procedūrām.
         2. pants
         Sastāvs un priekšsēdētājs
         1.   EPN komitejas sastāvā ir, no vienas puses, parakstītāju Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstu (“ADĀ parakstītājvalstis”) (1) pārstāvji un, no otras puses, ES Puses pārstāvji ministru vai augstāko amatpersonu līmenī.
         2.   Atsauce uz “Pusēm” šajā reglamentā atbilst nolīguma 61. pantā sniegtajai definīcijai.
         3.   EPN komitejas līdzpriekšsēdētāji ministru līmenī ir ADĀ parakstītājvalstu pārstāvis un Eiropas Savienības (ES) pārstāvis. EPN komitejas līdzpriekšsēdētāji augstāko amatpersonu līmenī ir ADĀ parakstītājvalstu pārstāvji, parasti vecāko amatpersonu līmenī, un Eiropas Komisijas vecākās amatpersonas ES Puses vārdā. ADĀ parakstītājvalstis uzņemas priekšsēdētāja amatu gadskārtējas rotācijas kārtībā.
         3. pants
         Novērotāji
         1.   EPN komitejas sanāksmēs novērotāju statusā ir aicināti piedalīties Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas kopējā tirgus (COMESA) pārstāvji un Indijas okeāna komisijas (IOC) pārstāvji.
         2.   EPN komitejas sekretārs informē COMESA un IOC pārstāvjus par visām EPN komitejas sanāksmēm, lai tiem novērotāju statusā būtu iespējams sanāksmēs piedalīties.
         3.   Katrā gadījumā atsevišķi Puses var kopīgi lemt, ka pieaicinās papildu novērotājus. Pēc līdzpriekšsēdētāja uzaicinājuma un ar EPN komitejas apstiprinājumu šādi novērotāji var piedalīties sanāksmē.
         4.   EPN komiteja var noteikt, ka sanāksmes daļa, kurā tiek izskatīti sensitīvi jautājumi, ir novērotājiem slēgta.
         4. pants
         Sanāksmes
         1.   EPN komiteja sanāk vienreiz gadā vai, ja Puses tā vienojas, tad, kad apstākļi prasa. Ja abas Puses tā vienojas, EPN komitejas sanāksmes var rīkot videokonferences vai telefonkonferences veidā. Šādā gadījumā katra Puse sedz savas attiecīgās izmaksas, kas saistītas ar tādas sanāksmes rīkošanu, kurā izmanto šādus līdzekļus, ja vien Puses nevienojas citādi.
         2.   Visas EPN komitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par kuru vienojas abas Puses.
         3.   EPN komitejas sanāksmes sasauc EPN komitejas sekretārs.
         5. pants
         Delegācijas
         Pirms katras sanāksmes EPN komitejas līdzpriekšsēdētājus informē par ADĀ parakstītājvalstu un ES Puses delegāciju paredzēto sastāvu.
         6. pants
         Sekretariāts
         1.   ADĀ parakstītājvalstu un Eiropas Komisijas ierēdņi ik pēc divpadsmit mēnešu laikposma pārmaiņus veic EPN komitejas sekretāru pienākumus. ADĀ parakstītājvalstij var palīdzēt COMESA sekretariāts.
         2.   Neatkarīgi no 1. punkta, pirmais laikposms sākas dienā, kad notiek EPN komitejas pirmā sanāksme, un beidzas nākamā gada 31. decembrī. EPN komitejas sekretariātu pirmo reizi sasauc Eiropas Komisijas pārstāvis. ADĀ parakstītājvalstis pilda sekretariāta funkcijas rotācijas kārtībā.
         7. pants
         Dokumenti
         Ja EPN komitejas apspriežu pamatā ir rakstiski apliecinoši dokumenti, sekretārs vismaz 14 dienas pirms sanāksmes sākuma tos numurē un izplata kā EPN komitejas dokumentus.
         8. pants
         Sarakste
         1.   Visu EPN komitejai adresēto saraksti adresē EPN komitejas sekretāram.
         2.   Sekretārs nodrošina, lai EPN komitejai adresētā sarakste tiktu nodota komitejas līdzpriekšsēdētājiem un vajadzības gadījumā izplatīta kā 7. pantā minētie dokumenti.
         3.   Saraksti no EPN komitejas līdzpriekšsēdētājiem sekretārs nosūta Pusēm un vajadzības gadījumā izplata kā 7. pantā minētos dokumentus.
         9. pants
         Sanāksmju darba kārtība
         1.   Katrai sanāksmei EPN komitejas sekretārs, pamatojoties uz Pušu priekšlikumiem, sagatavo anotētu provizorisku darba kārtību. Ne vēlāk kā trīs nedēļas pirms sanāksmes sākuma EPN komitejas sekretārs to nosūta Pusēm.
         2.   Anotētā provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretārs ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms sanāksmes sākuma ir saņēmis lūgumu tos iekļaut darba kārtībā, tomēr šādus jautājumus iekļauj provizoriskajā darba kārtībā vienīgi tad, ja sekretārs ne vēlāk kā provizoriskās darba kārtības nosūtīšanas dienā ir saņēmis atbilstīgos apliecinošos dokumentus.
         3.   Katras sanāksmes sākumā EPN komiteja pieņem darba kārtību. Ja Puses vienojas, darba kārtībā var iekļaut jautājumu, kas nav iekļauts provizoriskajā darba kārtībā.
         4.   EPN komitejas līdzpriekšsēdētāji, vienojoties ar Pusēm, var pieaicināt ekspertus piedalīties sanāksmēs un sniegt informāciju par īpašiem jautājumiem.
         5.   Vienojoties ar Pusēm, sekretārs atbilstīgi attiecīgās lietas specifikai var saīsināt 1. punktā norādīto termiņu.
         10. pants
         Protokols
         1.   Sekretārs iespējami drīz, parasti mēneša laikā pēc sanāksmes, sagatavo katras sanāksmes protokola projektu.
         2.   Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības jautājumu, vajadzības gadījumā norādot:

                     a)

                     visus EPN komitejai iesniegtos dokumentus;

                     b)

                     ikvienu paziņojumu, ko EPN komitejas loceklis lūdzis iekļaut protokolā;

                     c)

                     pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un secinājumus par īpašiem jautājumiem.

               3.   Protokolā iekļauj arī EPN komitejas sanāksmes dalībnieku sarakstu un sanāksmes novērotāju sarakstu.
         4.   Divos mēnešos no sanāksmes dienas ADĀ parakstītājvalstis un ES Puse rakstveidā apliecina, ka apstiprina protokolu. Kad protokols apstiprināts, to paraksta sekretārs. Katra ADĀ parakstītājvalsts un ES Puse saņem šo autentisko dokumentu oriģinālu.
         11. pants
         Lēmumi un ieteikumi
         1.   EPN komiteja lēmumus un ieteikumus pieņem vienprātīgi.
         2.   EPN komiteja var nolemt iesniegt Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un EK un tās dalībvalstīm, no otras puses (Kotonū nolīgums) 15. pantā definētajai ĀKK un ES Ministru padomei jebkuru vispārīgu jautājumu, kas rodas saistībā ar nolīgumu un attiecas uz ĀKK un ES interesēm kopumā.
         3.   Ja abas Puses piekrīt, sanāksmju starplaikā EPN komiteja lēmumus un ieteikumus var pieņemt rakstiskā procedūrā. Rakstiskā procedūrā Puses apmainās ar notām.
         4.   EPN komitejas lēmumu vai ieteikumu nosaukumā attiecīgi ir vārds “lēmums” vai “ieteikums”, tam seko kārtas numurs, pieņemšanas datums un temata apraksts. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.
         5.   EPN komitejas pieņemtos lēmumus un ieteikumus autentificē ADĀ parkastītājvalstu pārstāvis un Eiropas Komisijas pārstāvis ES Puses vārdā.
         6.   Lēmumus un ieteikumus nosūta Pusēm kā EPN komitejas dokumentus.
         12. pants
         Atklātums
         1.   Ja vien nav nolemts citādi, EPN komitejas sanāksmes nav atklātas.
         2.   Katra Puse var lemt par EPN komitejas lēmumu vai ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         13. pants
         Valodas
         1.   EPN komitejas darba valodas ir Pusēm kopīgas oficiālās valodas: angļu un franču valoda.
         2.   EPN komiteja rīko savas apspriedes un pieņem lēmumus, izmantojot dokumentāciju un priekšlikumus, kas sagatavoti, ja vien iespējams, abās 1. punktā minētajās valodās. Lēmumi un ieteikumi tiek sniegti abās 1. punktā minētajās valodās.
         14. pants
         Izdevumi
         1.   Katra Puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību EPN komitejas sanāksmēs: gan personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumus, gan pasta un telekomunikāciju izdevumus.
         2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz tā Puse, kas rīko sanāksmi.
         3.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju mutisko tulkošanu un dokumentu rakstisko tulkošanu sedz tā Puse, kas rīko sanāksmi. Izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu un dokumentu rakstisko tulkošanu kādā no pārējām Eiropas Savienības oficiālajām valodām vai no tās, sedz ES Puse.
         15. pants
         Reglamenta grozīšana
         Šo reglamentu var grozīt saskaņā ar tā 11. panta 1. punktu.

            (1)  Madagaskara, Maurīcija, Seišelas un Zimbabve.

         II PIELIKUMS

            REGLAMENTS MUITAS SADARBĪBAS KOMITEJAI,

            kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

         1. pants
         Piemērošanas joma
         Šis reglaments attiecas uz visu Muitas sadarbības komitejas sanāksmju procedūrām.
         2. pants
         Muitas sadarbības komitejas loma
         Muitas sadarbības komiteja ir izveidota saskaņā ar Nolīguma 1. protokola 41. pantu. Tā izskata arī visus jautājumus, ko tai deleģējusi EPN komiteja.
         3. pants
         Sastāvs un priekšsēdētājs
         1.   Muitas sadarbības komitejas sastāvā ir, no vienas puses, parakstītāju Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstu (“ADĀ parakstītājvalstis”) (1) pārstāvji un, no otras puses, ES Puses pārstāvji.
         2.   Atsauce uz “Pusēm” šajā reglamentā atbilst nolīguma 61. pantā sniegtajai definīcijai.
         3.   Muitas sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētāji ir ADĀ parakstītājvalstu pārstāvis un Eiropas Komisijas pārstāvis ES Puses vārdā. ADĀ parakstītājvalstis uzņemas priekšsēdētāja amatu gadskārtējas rotācijas kārtībā.
         4. pants
         Novērotāji
         1.   Muitas sadarbības komitejas sanāksmēs novērotāju statusā ir aicināti piedalīties Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas kopējā tirgus (COMESA) pārstāvji un Indijas okeāna komisijas (IOC) pārstāvji.
         2.   Muitas sadarbības komitejas sekretārs informē COMESA un IOC pārstāvjus par visām Muitas sadarbības komitejas sanāksmēm, lai tiem novērotāju statusā būtu iespējams sanāksmēs piedalīties.
         3.   Katrā gadījumā atsevišķi Puses var kopīgi lemt, ka pieaicinās papildu novērotājus. Pēc viena līdzpriekšsēdētāja uzaicinājuma un ar Muitas sadarbības komitejas apstiprinājumu šādi novērotāji var piedalīties sanāksmē.
         4.   Muitas sadarbības komiteja var noteikt, ka sanāksmes daļa, kurā tiek izskatīti sensitīvi jautājumi, ir novērotājiem slēgta.
         5. pants
         Sanāksmes
         1.   Ja Nolīgumā nav norādīts citādi, Muitas sadarbības komiteja sanāk pēc jebkuras Puses pieprasījuma. Ja abas Puses tā vienojas, Muitas sadarbības komitejas sanāksmes var rīkot videokonferences vai telefonkonferences veidā. Šādā gadījumā katra Puse sedz savas attiecīgās izmaksas, kas saistītas ar tādas sanāksmes rīkošanu, kurā izmanto šādus līdzekļus, ja vien Puses nevienojas citādi.
         2.   Visas Muitas sadarbības komitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par kuru vienojas abas Puses.
         3.   Muitas sadarbības komitejas sanāksmes sasauc Muitas sadarbības komitejas sekretārs.
         6. pants
         Delegācijas
         Pirms katras sanāksmes Muitas sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētājus informē par ADĀ parakstītājvalstu un ES Puses delegāciju paredzēto sastāvu.
         7. pants
         Sekretariāts
         ADĀ parakstītājvalstu un Eiropas Komisijas ierēdņi ik pēc divpadsmit mēnešu laikposma pārmaiņus veic Muitas sadarbības komitejas sekretāru pienākumus. ADĀ parakstītājvalstij var palīdzēt COMESA sekretariāts. Minētie laikposmi atbilst laikam, kad EPN komitejas sekretariātu funkcijas veic attiecīgi ADĀ parkastītājvalstis un Eiropas Komisija. ADĀ parakstītājvalstis pilda sekretariāta funkcijas rotācijas kārtībā.
         8. pants
         Dokumenti
         Ja Muitas sadarbības komitejas apspriežu pamatā ir rakstiski apliecinoši dokumenti, sekretārs vismaz 14 dienas pirms sanāksmes sākuma tos numurē un izplata kā Muitas sadarbības komitejas dokumentus.
         9. pants
         Sarakste
         1.   Visu Muitas sadarbības komitejai adresēto saraksti adresē Muitas sadarbības komitejas sekretāram.
         2.   Sekretārs nodrošina, lai Muitas sadarbības komitejai adresētā sarakste tiktu nodota komitejas līdzpriekšsēdētājiem un vajadzības gadījumā izplatīta kā 8. pantā minētie dokumenti.
         3.   Saraksti no Muitas sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētājiem sekretārs nosūta Pusēm un vajadzības gadījumā izplata kā 8. pantā minētos dokumentus.
         10. pants
         Sanāksmju darba kārtība
         1.   Katrai sanāksmei Muitas sadarbības komitejas sekretārs, pamatojoties uz Pušu priekšlikumiem, sagatavo anotētu provizorisku darba kārtību. Ne vēlāk kā trīs nedēļas pirms sanāksmes sākuma Muitas sadarbības komitejas sekretārs to nosūta Pusēm.
         2.   Anotētā provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretārs ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms sanāksmes sākuma ir saņēmis lūgumu tos iekļaut darba kārtībā, tomēr šādus jautājumus iekļauj provizoriskajā darba kārtībā vienīgi tad, ja sekretārs ne vēlāk kā provizoriskās darba kārtības nosūtīšanas dienā ir saņēmis atbilstīgos apliecinošos dokumentus.
         3.   Katras sanāksmes sākumā Muitas sadarbības komiteja pieņem darba kārtību. Ja Puses vienojas, darba kārtībā var iekļaut jautājumu, kas nav iekļauts provizoriskajā darba kārtībā.
         4.   Muitas sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētāji, vienojoties ar Pusēm, var pieaicināt ekspertus piedalīties sanāksmēs un sniegt informāciju par īpašiem jautājumiem.
         5.   Vienojoties ar Pusēm, sekretārs atbilstīgi attiecīgās lietas specifikai var saīsināt 1. punktā norādīto termiņu.
         11. pants
         Protokols
         1.   Sekretārs iespējami drīz, parasti mēneša laikā pēc sanāksmes, sagatavo katras sanāksmes protokola projektu.
         2.   Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības jautājumu, vajadzības gadījumā norādot:

                     a)

                     visus Muitas sadarbības komitejai iesniegtos dokumentus;

                     b)

                     ikvienu paziņojumu, ko Muitas sadarbības komitejas loceklis lūdzis iekļaut protokolā;

                     c)

                     pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un secinājumus par īpašiem jautājumiem.

               3.   Protokolā iekļauj arī Muitas sadarbības komitejas sanāksmes dalībnieku sarakstu un sanāksmes novērotāju sarakstu.
         4.   Divos mēnešos no sanāksmes dienas ADĀ parakstītājvalstis un ES Puse rakstveidā apliecina, ka apstiprina protokolu. Kad protokols apstiprināts, to paraksta sekretārs. Katra ADĀ parakstītājvalsts un ES Puse saņem šo autentisko dokumentu oriģinālu.
         12. pants
         Lēmumi un ieteikumi
         1.   Muitas sadarbības komiteja lēmumus un ieteikumus pieņem vienprātīgi.
         2.   Ja abas Puses piekrīt, sanāksmju starplaikā Muitas sadarbības komiteja lēmumus un ieteikumus var pieņemt rakstiskā procedūrā. Rakstiskā procedūrā Puses apmainās ar notām.
         3.   Muitas sadarbības komitejas lēmumu vai ieteikumu nosaukumā attiecīgi ir vārds “lēmums” vai “ieteikums”, tam seko kārtas numurs, pieņemšanas datums un temata apraksts. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.
         4.   Muitas sadarbības komitejas pieņemtos lēmumus un ieteikumus autentificē ADĀ parakstītājvalstu pārstāvis un Eiropas Komisijas pārstāvis ES Puses vārdā.
         5.   Lēmumus un ieteikumus nosūta Pusēm un EPN komitejai kā Muitas sadarbības komitejas dokumentus.
         13. pants
         Atklātums
         1.   Ja vien nav nolemts citādi, Muitas sadarbības komitejas sanāksmes nav atklātas.
         2.   Katra Puse var lemt par Muitas sadarbības komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
         14. pants
         Valodas
         1.   Muitas sadarbības komitejas darba valodas ir Pusēm kopīgas oficiālās valodas: angļu un franču valoda.
         2.   Muitas sadarbības komiteja rīko savas apspriedes un pieņem lēmumus, izmantojot dokumentāciju un priekšlikumus, kas sagatavoti, ja vien iespējams, abās 1. punktā minētajās valodās. Lēmumi un ieteikumi tiek sniegti abās 1. punktā minētajās valodās.
         15. pants
         Izdevumi
         1.   Katra Puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Muitas sadarbības komitejas sanāksmēs: gan personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumus, gan pasta un telekomunikācijas izdevumus.
         2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz tā Puse, kas rīko sanāksmi.
         3.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju mutisko tulkošanu un dokumentu rakstisko tulkošanu sedz tā Puse, kas rīko sanāksmi. Izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu un dokumentu rakstisko tulkošanu kādā no pārējām Eiropas Savienības oficiālajām valodām vai no tās, sedz ES Puse.
         16. pants
         Ziņošana
         Muitas sadarbības komiteja ziņo EPN komitejai.
         17. pants
         Reglamenta grozīšana
         Šo reglamentu var grozīt EPN komiteja. Muitas sadarbības komiteja EPN komitejai var iesniegt ieteikumus, kas ierosina izmaiņas reglamentā.

            (1)  Madagaskara, Maurīcija, Seišelas un Zimbabve.

         III PIELIKUMS

            REGLAMENTS KOPĪGAJAI ATTĪSTĪBAS KOMITEJAI,

            kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

         1. pants
         Piemērošanas joma
         Šis reglaments attiecas uz visu Kopīgās attīstības komitejas sanāksmju procedūrām.
         2. pants
         Kopīgās attīstības komitejas loma
         Kopīgā attīstības komiteja izveidota kā EPN komitejas apakškomiteja. Saskaņā ar Nolīguma 52. pantu tā apspriež attīstības sadarbības jautājumus, kas saistīti ar minētā Nolīguma īstenošanu.
         3. pants
         Sastāvs un priekšsēdētājs
         1.   Kopīgās attīstības komitejas sastāvā ir, no vienas puses, parakstītāju Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstu (ADĀ parakstītājvalstis) (1) pārstāvji, un, no otras puses, ES Puses pārstāvji.
         2.   Atsauce uz “Pusēm” šajā reglamentā atbilst nolīguma 61. pantā sniegtajai definīcijai.
         3.   Kopīgās attīstības komitejas līdzpriekšsēdētāji ir ADĀ parakstītājvalstu pārstāvis un Eiropas Komisijas pārstāvis ES Puses vārdā. ADĀ parakstītājvalstis uzņemas priekšsēdētāja amatu gadskārtējas rotācijas kārtībā.
         4. pants
         Novērotāji
         1.   Kopīgās attīstības komitejas sanāksmēs novērotāju statusā ir aicināti piedalīties Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas kopējā tirgus (COMESA) pārstāvji un Indijas okeāna komisijas (IOC) pārstāvji.
         2.   Kopīgās attīstības komitejas sekretārs informē COMESA un IOC pārstāvjus par visām Kopīgās attīstības komitejas sanāksmēm, lai tiem novērotāju statusā būtu iespējams sanāksmēs piedalīties.
         3.   Katrā gadījumā atsevišķi Puses var kopīgi lemt, ka pieaicinās papildu novērotājus. Pēc līdzpriekšsēdētāja uzaicinājuma un ar Kopīgās attīstības komitejas apstiprinājumu šādi novērotāji var piedalīties sanāksmē.
         4.   Kopīgā attīstības komiteja var noteikt, ka sanāksmes daļa, kurā tiek izskatīti sensitīvi jautājumi, ir novērotājiem slēgta.
         5. pants
         Sanāksmes
         1.   Ja Nolīgumā nav norādīts citādi, Kopīgā attīstības komiteja sanāk pēc jebkuras Puses pieprasījuma. Ja abas Puses tā vienojas, Kopīgās attīstības komitejas sanāksmes var rīkot videokonferences vai telefonkonferences veidā. Šādā gadījumā katra Puse sedz savas attiecīgās izmaksas, kas saistītas ar tādas sanāksmes rīkošanu, kurā izmanto šādus līdzekļus, ja vien Puses nevienojas citādi.
         2.   Visas Kopīgās attīstības komitejas sanāksmes notiek laikā un vietā, par kuru vienojas abas Puses.
         3.   Kopīgās attīstības komitejas sanāksmes sasauc Kopīgās attīstības komitejas sekretārs.
         6. pants
         Delegācijas
         Pirms katras sanāksmes Kopīgās attīstības komitejas līdzpriekšsēdētājus informē par ADĀ parakstītājvalstu un ES Puses delegāciju paredzēto sastāvu.
         7. pants
         Sekretariāts
         ADĀ parakstītājvalstu un Eiropas Komisijas ierēdņi ik pēc divpadsmit mēnešu laikposma pārmaiņus veic Kopīgās sadarbības komitejas sekretāru pienākumus. ADĀ parakstītājvalstij var palīdzēt COMESA sekretariāts. Minētie laikposmi atbilst laikam, kad EPN komitejas sekretariātu funkcijas veic attiecīgi ADĀ parakstītājvalstis un Eiropas Komisija. ADĀ parakstītājvalstis pilda Sekretariāta funkcijas rotācijas kārtībā.
         8. pants
         Dokumenti
         Ja Kopīgās attīstības komitejas apspriežu pamatā ir rakstiski apliecinoši dokumenti, sekretārs vismaz 14 dienas pirms sanāksmes sākuma tos numurē un izplata kā Kopīgās attīstības komitejas dokumentus.
         9. pants
         Sarakste
         1.   Visu Kopīgās attīstības komitejai adresēto saraksti adresē Kopīgās attīstības komitejas sekretāram.
         2.   Sekretārs nodrošina, lai Kopīgās attīstības komitejai adresētā sarakste tiktu nodota komitejas līdzpriekšsēdētājiem un vajadzības gadījumā izplatīta kā 8. pantā minētie dokumenti.
         3.   Saraksti no Kopīgās attīstības komitejas līdzpriekšsēdētājiem sekretārs nosūta Pusēm un vajadzības gadījumā izplata kā 8. pantā minētos dokumentus.
         10. pants
         Sanāksmju darba kārtība
         1.   Katrai sanāksmei Kopīgās attīstības komitejas sekretārs, pamatojoties uz Pušu priekšlikumiem, sagatavo provizorisku darba kārtību. Ne vēlāk kā trīs nedēļas pirms sanāksmes sākuma Kopīgās attīstības komitejas sekretārs to nosūta Pusēm.
         2.   Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem sekretārs ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms sanāksmes sākuma ir saņēmis lūgumu tos iekļaut darba kārtībā, tomēr šādus jautājumus iekļauj provizoriskajā darba kārtībā vienīgi tad, ja sekretārs ne vēlāk kā provizoriskās darba kārtības nosūtīšanas dienā ir saņēmis atbilstīgos apliecinošos dokumentus.
         3.   Katras sanāksmes sākumā Kopīgā attīstības komiteja pieņem darba kārtību. Ja Puses vienojas, darba kārtībā var iekļaut jautājumu, kas nav iekļauts provizoriskajā darba kārtībā.
         4.   Kopīgās attīstības komitejas līdzpriekšsēdētāji, vienojoties ar Pusēm, var pieaicināt ekspertus piedalīties sanāksmēs un sniegt informāciju par īpašiem jautājumiem.
         5.   Vienojoties ar Pusēm, sekretārs atbilstīgi attiecīgās lietas specifikai var saīsināt 1. punktā norādīto termiņu.
         11. pants
         Protokols
         1.   Sekretārs iespējami drīz, parasti mēneša laikā pēc sanāksmes, sagatavo katras sanāksmes protokola projektu.
         2.   Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības jautājumu, vajadzības gadījumā norādot:

                     a)

                     visus Kopīgajai attīstības komitejai iesniegtos dokumentus;

                     b)

                     ikvienu paziņojumu, ko Kopīgās attīstības komitejas loceklis lūdzis iekļaut protokolā;

                     c)

                     pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un secinājumus par īpašiem jautājumiem.

               3.   Protokolā iekļauj arī Kopīgās attīstības komitejas sanāksmes dalībnieku sarakstu un sanāksmes novērotāju sarakstu.
         4.   Divos mēnešos no sanāksmes dienas ADĀ parakstītājvalstis un ES Puse rakstveidā apliecina, ka apstiprina protokolu. Kad protokols apstiprināts, to paraksta sekretārs. Katra ADĀ parakstītājvalsts un ES Puse saņem šo autentisko dokumentu oriģinālu.
         12. pants
         Ieteikumi
         1.   Kopīgā attīstības komiteja ieteikumus pieņem vienprātīgi.
         2.   Ja abas Puses piekrīt, sanāksmju starplaikā Kopīgā attīstības komiteja ieteikumus var pieņemt rakstiskā procedūrā. Rakstiskā procedūrā Puses apmainās ar notām.
         3.   Kopīgās attīstības komitejas ieteikumu nosaukumā ir vārds “ieteikums”, tam seko kārtas numurs, pieņemšanas datums un temata apraksts.
         4.   Kopīgās attīstības komitejas pieņemtos ieteikumus autentificē ADĀ parkastītājvalstu pārstāvis un Eiropas Komisijas pārstāvis ES Puses vārdā.
         5.   Ieteikumus nosūta Pusēm kā Kopīgās attīstības komitejas dokumentus un iesniedz EPN komitejai izskatīšanai.
         13. pants
         Atklātums
         Ja vien nav nolemts citādi, Kopīgās attīstības komitejas sanāksmes nav atklātas.
         14. pants
         Valodas
         1.   Kopīgās attīstības komitejas darba valodas ir Pusēm kopīgas oficiālās valodas: angļu un franču valoda.
         2.   Kopīgās attīstības komiteja rīko savas apspriedes un pieņem ieteikumus, izmantojot dokumentāciju un priekšlikumus, kas sagatavoti, ja vien iespējams, abās 1. punktā minētajās valodās. Ieteikumi tiek sniegti abās 1. punktā minētajās valodās.
         15. pants
         Izdevumi
         1.   Katra Puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Kopīgās attīstības komitejas sanāksmēs: gan personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumus, gan pasta un telekomunikācijas izdevumus.
         2.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz tā Puse, kas rīko sanāksmi.
         3.   Izdevumus saistībā ar sanāksmju mutisko tulkošanu un dokumentu rakstisko tulkošanu sedz tā Puse, kas rīko sanāksmi. Izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu un dokumentu rakstisko tulkošanu kādā no pārējām Eiropas Savienības oficiālajām valodām vai no tās, sedz ES Puse.
         16. pants
         Ziņošana
         Kopīgā attīstības komiteja ziņo EPN komitejai.
         17. pants
         Reglamenta grozīšana
         Šo reglamentu var grozīt EPN komiteja. Kopīgā attīstības komiteja EPN komitejai var iesniegt ieteikumus, kas ierosina izmaiņas reglamentā.

            (1)  Madagaskara, Maurīcija, Seišelas un Zimbabve.


title: Komisijas Lēmums ( 2015. gada 17. februāris ), ar kuru groza Lēmumu C(2013) 8915, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomi

text:
               18.2.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               C 58/3

         KOMISIJAS LĒMUMS
   (2015. gada 17. februāris),
   ar kuru groza Lēmumu C(2013) 8915, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomi
   (2015/C 58/04)
   EIROPAS KOMISIJA,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
   ņemot vērā Padomes 2013. gada 3. decembra Lēmumu 2013/743/ES, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) (1), un jo īpaši tā 7. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Komisijas 2013. gada 12. decembra Lēmumu C(2013) 8915, ar ko izveido Eiropas Pētniecības padomi (2), Komisija uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim izveidoja Eiropas Pētniecības padomi (“EPP”), lai tā īstenotu darbības, kuras paredzētas I daļā “Zinātnes izcilība” un ir saistītas ar konkrēto mērķi “Eiropas Pētniecības padome (EPP)”, kas minēts Lēmuma 2013/743/ES 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā.

               (2)

               EPP sastāv no neatkarīgas Zinātniskās padomes, kas minēta Lēmuma 2013/743/ES 7. pantā, un no īpaši izveidotas īstenošanas struktūras, kas minēta Lēmuma 2013/743/ES 8. pantā.

               (3)

               Zinātniskās padomes sastāvā ir Eiropas Pētniecības padomes priekšsēdētājs (“EPP priekšsēdētājs”) un vēl 21 loceklis, kas iecelts amatā uz pilnvaru termiņu, kurš noteikts Lēmuma C(2013) 8915 I pielikumā.

               (4)

               Zinātniskās padomes locekļus ieceļ amatā uz termiņu, kas nepārsniedz četrus gadus un ko var atjaunot vienu reizi (3). Tie būtu jāieceļ tādā veidā, lai nodrošinātu Zinātniskās padomes darba nepārtrauktību.

               (5)

               Deviņiem Zinātniskās padomes locekļiem pilnvaru termiņš beidzas 2014. gada 31. decembrī, un Zinātniskās padomes sastāvs ir jāatjauno.

               (6)

               Saskaņā ar Lēmuma 2013/743/ES 7. panta 1. punktu Zinātniskās padomes locekļus ieceļ Komisija saskaņā ar neatkarīgu un pārredzamu atlases procedūru, par kuru tā ir vienojusies ar Zinātnisko padomi un kura ietver apspriešanos ar zinātnieku kopienu un ziņojuma sagatavošanu Eiropas Parlamentam un Padomei. Šajā nolūkā ir izveidota pastāvīga komiteja, kuras uzdevums ir apzināt nākamos Zinātniskās padomes locekļus. Apzināšanas komiteja ir sniegusi Komisijai ieteikumus par Zinātniskās padomes locekļu aizstāšanu un atkārtotu iecelšanu amatā, un šie ieteikumi ir pieņemti.

               (7)

               Saskaņā ar Apzināšanas komitejas ieteikumu trīs Zinātniskās padomes locekļi ir iecelti atkārtoti un ir iecelti trīs jauni locekļi. Atlikušās trīs vakances tiks aizpildītas pēc iespējas drīzāk.

               (8)

               Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums C(2013) 8915,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmuma C(2013) 8915 I pielikumu aizstāj ar tekstu, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā 2015. gada 1. janvārī.

      Briselē, 2015. gada 17. februārī

            Komisijas vārdā –

            Komisijas loceklis

         Carlos MOEDAS

      (1)  OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.

      (2)  OV C 373, 20.12.2013., 23. lpp.

      (3)  Lēmuma C(2013) 8915 2. panta 3. punkts.

      PIELIKUMS

            “I PIELIKUMS
            Zinātniskās padomes locekļi

                        Vārds, uzvārds un iestāde

                        Pilnvaru beigu termiņš

                           Klaus BOCK, Dānijas Valsts pētniecības fonds

                        2016. gada 31. decembris

                           Nicholas CANNY, Īrijas Valsts universitāte, Galveja

                        2015. gada 31. decembris

                           Sierd A.P.I. CLOETINGH, Utrehtas Universitāte

                        2015. gada 31. decembris

                           Athene DONALD, Kembridžas Universitāte

                        2016. gada 31. decembris

                           Barbara ENSOLI, Istituto Superiore di Sanità, Roma

                        2016. gada 31. decembris

                           Nuria Sebastian GALLES, Pompeu Fabras universitāte, Barselona

                        2016. gada 31. decembris

                           Reinhard GENZEL, Maksa Planka ārpuszemes fizikas institūts

                        2016. gada 31. decembris

                           Timothy HUNT, Apvienotās Karalistes Vēža pētniecības centrs, Dienvidmimma

                        2015. gada 31. decembris

                           Tomas JUNGWIRTH, Čehijas Republikas Zinātņu akadēmija

                        2018. gada 31. decembris

                           Matthias KLEINER, Dortmundes Tehniskā universitāte

                        2016. gada 31. decembris

                           Éva KONDOROSI, Ungārijas Zinātņu akadēmija

                        2016. gada 31. decembris

                           Mart SAARMA, Helsinku Universitāte

                        2016. gada 31. decembris

                           Nils Christian STENSETH, Oslo Universitāte

                        2017. gada 31. decembris

                           Martin STOKHOF, Amsterdamas Universitāte

                        2017. gada 31. decembris

                           Janet THORNTON, Eiropas Molekulārās bioloģijas laboratorijas Eiropas Bioinformātikas institūts (EMBL-EBI)

                        2018. gada 31. decembris

                           Reinhilde VEUGELERS, Lēvenas Katoļu universitāte

                        2016. gada 31. decembris

                           Michel WIEVIORKA, Socioloģiskās analīzes un intervences centrs, Parīze

                        2017. gada 31. decembris

                           Fabio ZWIRNER, Padujas Universitāte

                        2018. gada 31. decembris”


title: 2004/818/EK, Euratom: Padomes Lēmums (2004. gada 19. novembris), ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Vācijas locekli

text:
               2.12.2004

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 357/34

      PADOMES LĒMUMS

   (2004. gada 19. novembris),
   ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Vācijas locekli
   (2004/818/EK, Euratom)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 259. pantu,
   ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 167. pantu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 17. septembra Lēmumu 2002/758/EK, Euratom, ar ko ieceļ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus uz laikposmu no 2002. gada 21. septembra līdz 2006. gada 20. septembrim (1),

         ņemot vērā Vācijas valdības iesniegto kandidatūru,
   saņēmusi Eiropas Savienības Komisijas atzinumu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   Vienīgais pants
   Ar šo Alfred GEISSLER kungu ieceļ par Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, nomainot Ulrich FREESE kungu, uz viņa atlikušo pilnvaru laiku līdz 2006. gada 20. septembrim.

      Briselē, 2004. gada 19. novembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētājs

         J. P. H. DONNER

      (1)  OV L 253, 21.9.2002., 9. lpp.


title: Parlamenta Reglamenta vispārēja pārskatīšana Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par Parlamenta Reglamenta vispārēju pārskatīšanu (2007/2124(REG))

text:
               5.8.2010

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               CE 212/145

         Trešdiena, 2009. gada 6. maijaParlamenta Reglamenta vispārēja pārskatīšana
   P6_TA(2009)0359
   Eiropas Parlamenta 2009. gada 6. maija lēmums par Parlamenta Reglamenta vispārēju pārskatīšanu (2007/2124(REG))
   2010/C 212 E/26

      Eiropas Parlaments,
   ņemot vērā Reglamenta 201. un 202. pantu,
   ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A6-0273/2009),

               1.

               nolemj veikt Reglamentā turpmāk minētos grozījumus;

               2.

               nolemj Reglamentā kā XVI e pielikumu iekļaut Rīcības kodeksu sarunām par koplēmuma dokumentiem, kuru Priekšsēdētāju konference apstiprināja 2008. gada 18. septembrī;

               3.

               nolemj, ka šie grozījumi stāsies spēkā Parlamenta 7. sasaukuma pirmajā dienā;

               4.

               uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai informācijas nolūkā.

               SPĒKĀ ESOŠAIS TEKSTS

               GROZĪJUMS

                  Grozījums Nr. 1

                  Parlamenta Reglaments

                  9. pants – 1. punkts – 1. daļa

                           1.

                                 Parlamentam ir tiesības noteikt atklātības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, kas pievienoti šim Reglamentam kā pielikums.

                           1.

                                 Parlaments nosaka pārredzamības noteikumus attiecībā uz Parlamenta deputātu finansiālajām interesēm, kuri pievienoti šim Reglamentam kā pielikums.

                  Grozījums Nr. 2

                  Parlamenta Reglaments

                  10.a pants (jauns)

                     10.a pants

                     Novērotāji

                                 1.

                              Ja ar kādu valsti ir parakstīts līgums par pievienošanos Eiropas Savienībai, Parlamenta priekšsēdētājs, saņēmis Priekšsēdētāju konferences piekrišanu, var uzaicināt pievienošanās līgumslēdzējvalsts parlamentu no savu deputātu vidus iecelt tik daudz novērotāju, cik nākamo deputātu vietu Eiropas Parlamentā ir piešķirts šai valstij.

                                 2.

                              Šie novērotāji piedalās Parlamenta darbā, līdz stājas spēkā pievienošanās līgums, un viņiem ir tiesības izteikties komitejās un politiskajās grupās. Viņiem nav tiesību balsot un izvirzīt savas kandidatūras vēlēšanās par Parlamenta amatiem. Viņu līdzdalība juridiski nekādā veidā neietekmē Parlamenta darbu.

                                 3.

                              Novērotājiem noteikto režīmu pielīdzina tam, kāds paredzēts Parlamenta deputātam attiecībā uz Parlamenta administratīvo nodrošinājumu un to izdevumu atlīdzināšanu, kuri radušies, darbojoties kā novērotājiem.

                  Grozījums Nr. 51

                  Parlamenta Reglaments

                  11. pants

                     Vecākais deputāts

                     Sēdes vadītājs uz laiku

                           1.

                           Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 127. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanu vada
                                 gados vecākais no klātesošajiem deputātiem
                              .

                           1.

                           Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 127. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanai vada
                                 iepriekšējais priekšsēdētājs vai, ja viņš nav klāt, kāds no iepriekšējiem priekšsēdētāja vietniekiem vecākuma secībā, vai, ja viņu nav klāt, deputāts, kas visilgāk bijis amatā
                              .

                           2.

                                 Gados vecākajam
                               deputātam
                                 vadot sēdi
                              , apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja vēlēšanām un deputātu pilnvaru pārbaudi.

                           2.

                                 Kad sēdi vada deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus,
                               apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšanu un deputātu pilnvaru pārbaudi.

                     Gados vecākais
                   deputāts īsteno 3. panta 2. punkta otrajā apakšpunktā minētās priekšsēdētāja pilnvaras. Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, ko vada
                     gados vecākais deputāts
                  , nodod komitejai, kura ir atbildīga par pilnvaru pārbaudi.

               Deputāts, kurš saskaņā ar 1. punktu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus, īsteno 3. panta 2. punkta otrajā daļā minētās priekšsēdētāja pilnvaras. Jebkuru citu jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, ko izvirza sēdē, kuru viņš
                   vada, nodod komitejai, kas ir atbildīga par pilnvaru pārbaudi.

                  Grozījums Nr. 52

                  Parlamenta Reglaments

                  13. pants

                           1.

                           Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas kandidātu vārdus iesniedz
                                 gados vecākajam
                               deputātam, kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

                           1.

                           Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas kandidātu vārdus iesniedz deputātam,
                                 kurš saskaņā ar 11. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus un
                               kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

                           2.

                           Tiklīdz
                                 ir ievēlēts
                               Parlamenta priekšsēdētājs,
                                 gados vecākais
                               deputāts sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs.

                           2.

                           Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs
                                 ir ievēlēts
                              , deputāts
                                 , kurš saskaņā ar 11. pantu uz laiku pilda priekšsēdētāja pienākumus,
                               sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs.

                  Grozījums Nr. 3

                  Parlamenta Reglaments

                  24. pants – 4.a punkts (jauns)

                                 4.a

                              Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par konstruktīvu apspriešanos organizēšanu ar Eiropas pilsonisko sabiedrību par galvenajiem tematiem. Tas var ietvert tādu publisku diskusiju organizēšanu, kurās var piedalīties ieinteresēti pilsoņi un kuras notiek par vispārējiem Eiropas nozīmes tematiem. Prezidijs ieceļ priekšsēdētāja vietnieku, kas atbildīgs par šādu apspriešanos īstenošanu un kas iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei.

                  Grozījums Nr. 4

                  Parlamenta Reglaments

                  28. pants – 2. punkts

                           2.

                           Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru darbību. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, un trīsdesmit dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta
                                 biļetenā
                               kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas.

                           2.

                           Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru darbību. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam,
                                 dara zināmus deputātiem
                               un 30 dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta
                                 tīmekļa vietnē
                               kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas.

                  Grozījums Nr. 5

                  Parlamenta Reglaments

                  30.a pants (jauns)

                     30.a pants

                     Sadarbības grupas

                                 1.

                              Atsevišķi deputāti var veidot sadarbības grupas vai citus neoficiālus deputātu grupējumus, lai neformāli apmainītos viedokļiem par vairākām politiskām grupām kopīgiem konkrētiem tematiem, iesaistot dažādu Parlamenta komiteju locekļus, un sekmētu deputātu kontaktus ar pilsonisko sabiedrību.

                                 2.

                              Šādi grupējumi nevar iesaistīties nekādās darbībās, ko varētu sajaukt ar Parlamenta vai tā struktūrvienību oficiālo darbību. Ja ir ievēroti nosacījumi, kas paredzēti Prezidija pieņemtajos noteikumos par šo grupējumu izveidošanu, politiskās grupas var veicināt to darbību, nodrošinot tiem materiāli tehnisko atbalstu. Šādi grupējumi saskaņā ar I pielikumu deklarē jebkādu ārēju atbalstu.

                  Grozījums Nr. 6

                  Reglaments

                  36. pants – 1. punkts

                           1.

                           Neskarot 40. pantu, atbildīgā komiteja pārbauda visu Komisijas iesniegto priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu finansiālo atbilstību
                                 finanšu plānam
                              .

                           1.

                           Neskarot 40. pantu, atbildīgā komiteja pārbauda visu Komisijas iesniegto priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu finansiālo atbilstību
                                 daudzgadu finanšu shēmai
                              .

                  (Horizontāls grozījums: vārdi “finanšu plānam” visā Reglamenta tekstā jāaizstāj ar vārdiem “daudzgadu finanšu shēmai”.)

                  Grozījums Nr. 7

                  Parlamenta Reglaments

                  39. pants – 1. punkts

                           1.

                           Saskaņā ar EK līguma 192. panta otro daļu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozījumiem, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu. Rezolūciju pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai.

                           1.

                           Saskaņā ar EK līguma 192. panta otro daļu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozījumiem, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu. Rezolūciju pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu.
                                 galīgajā balsojumā
                               Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai.

                  Grozījums Nr. 8

                  Parlamenta Reglaments

                  45. pants – 2. punkts

                           2.

                           Rezolūcijas priekšlikumi, kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 131.a pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus
                                 nepieņem
                               izskatīšanai plenārsēdē, ja
                                 vien tos nav
                               iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju
                                 , taču
                               var iesniegt alternatīvus rezolūcijas priekšlikumus saskaņā ar 151. panta 4. punktu. Šo punktu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs ir iekļaujams kā galvenais, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 38.a vai 39. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to var uzskatīt par stratēģisku saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences noteiktajiem kritērijiem.

                           2.

                           Rezolūciju priekšlikumi, kas iekļauti patstāvīgajos ziņojumos, Parlamentam jāizskata saskaņā ar īsā izklāsta procedūru, kas noteikta 131.a pantā. Šādu rezolūciju priekšlikumu grozījumus
                                 pieņem
                               izskatīšanai plenārsēdē
                                 tikai tad
                              , ja tos
                                 ir
                               iesniedzis referents, lai ņemtu vērā jaunu informāciju,
                                 vai vismaz desmitā daļa Parlamenta deputātu
                              .
                                 Politiskās grupas
                               var iesniegt alternatīvus rezolūciju priekšlikumus saskaņā ar 151. panta 4. punktu. Šo punktu nepiemēro, ja ziņojuma temats plenārsēdes debatēs var tikt iekļauts kā prioritārs, ja ziņojums ir sagatavots saskaņā ar 41. vai 42. pantā minētajām iniciatīvas tiesībām vai to var uzskatīt par stratēģisku ziņojumu saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences noteiktajiem kritērijiem.

                  Grozījums Nr. 9

                  Parlamenta Reglaments

                  47. pants – 3. ievilkums

                           —

                           attiecīgais priekšsēdētājs, referents un atzinuma sagatavotājs
                                 cenšas
                               kopīgi
                                 noteikt
                               teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai kopīgajā kompetencē, un vienoties par konkrētiem sadarbības noteikumiem;

                           —

                           attiecīgie priekšsēdētāji un referenti kopīgi nosaka teksta daļas, kas ietilpst to ekskluzīvajā vai kopīgajā kompetencē, un vienojas par konkrētu sadarbības kārtību.
                                 Ja nav vienprātības par kompetenču norobežošanu, pēc vienas iesaistītās komitejas pieprasījuma jautājumu iesniedz Priekšsēdētāju konferencei, kura var pieņemt lēmumu par attiecīgajām kompetencēm vai nolemt, ka jāpiemēro komiteju apvienoto sanāksmju procedūra saskaņā ar 47.a. pantu; pēc analoģijas piemēro 179. panta 2. punkta otro un trešo teikumu
                              ;

                  Grozījums Nr. 10

                  Parlamenta Reglaments

                  47. pants – 4. ievilkums

                           —

                           par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri
                                 pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja domām un kad ir notikusi apspriešanās ar iesaistītās komitejas priekšsēdētāju saskaņā ar VI pielikumu attiecas uz
                               iesaistītās komitejas
                                 ekskluzīvo kompetenci, kura sniedz atzinumu, un kuri nav pretrunā ar pārējām ziņojuma daļām
                              .
                                 Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs ņem vērā visas vienošanās, kas panāktas saskaņā ar trešo ievilkumu
                              ;

                           —

                           atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi iesaistītā komiteja, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri ir iesaistītās komitejas ekskluzīvajā kompetencē.
                                 Ja atbildīgā komiteja noraida grozījumus par aspektiem, kas ir atbildīgās komitejas un iesaistītās komitejas kopīgajā kompetencē, iesaistītā komiteja var šos grozījumus iesniegt tieši plenārsēdē
                              ;

                  Grozījums Nr. 11

                  Parlamenta Reglaments

                  47.a pants (jauns)

                     47.a pants

                     Komiteju apvienoto sanāksmju procedūra

                     Ja ir izpildīti 46. panta 1. punkta un 47. panta nosacījumi, Priekšsēdētāju konference, ja tā uzskata, ka jautājums ir ļoti nozīmīgs, var nolemt, ka jāpiemēro komiteju apvienoto sanāksmju procedūra un kopīga balsošana. Šādā gadījumā attiecīgie referenti sagatavo vienu ziņojuma projektu, kuru iesaistītās komitejas izskata un par kuru tās balso apvienotajā sanāksmē, ko kopīgi vada attiecīgo komiteju priekšsēdētāji. Iesaistītās komitejas var izveidot komiteju sadarbības darba grupas, lai sagatavotu apvienotās sanāksmes un kopīgo balsošanu.

                  Grozījums Nr. 12

                  Reglaments

                  51. pants – 2. punkts – otrā daļa

               Līdz ar normatīvās rezolūcijas projekta pieņemšanu beidzas
                     apspriežu procedūra
                  . Ja Parlaments normatīvo rezolūciju nepieņem, priekšlikumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai.

               Līdz ar normatīvās rezolūcijas projekta pieņemšanu beidzas
                     pirmais lasījums
                  . Ja Parlaments normatīvo rezolūciju nepieņem, priekšlikumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai.

                  Grozījums Nr. 13

                  Parlamenta Reglaments

                  51. pants – 3. punkts

                           3.

                           Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nodod Padomei un Komitejai kā Parlamenta
                                 atzinumu
                              .

                           3.

                           Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Padomei un Komitejai kā Parlamenta
                                 nostāju
                              .

                  (Horizontāls grozījums: visos noteikumos par komplēmuma procedūru vārdi “Parlamenta atzinums” visā Reglamenta tekstā jāaizstāj ar “Parlamenta nostāja”.)

                  Grozījums Nr. 14

                  Parlamenta Reglaments

                  52. pants – 1. punkts

                           1.

                           Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt.

                           1.

                           Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu
                                 vairākumu vai ir pieņemts priekšlikums to noraidīt, kuru var būt iesniegusi atbildīgā komiteja vai vismaz 40 deputāti
                              , Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt.

                  Grozījums Nr. 15

                  Reglaments

                  52. pants – 2. punkts

                           2.

                           Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka
                                 apspriežu
                               procedūra
                                 nav vajadzīga
                              , un par to informē Padomi.

                           2.

                           Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka procedūra
                                 ir pabeigta
                              , un par to informē Padomi.

                  Grozījums Nr. 16

                  Reglaments

                  52. pants – 3. punkts

                           3.

                           Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu.

                           3.

                           Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu,
                                 izņemot gadījumus, kad Parlaments pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja, referenta, politiskās grupas vai vismaz 40 deputātu priekšlikuma balso par normatīvās rezolūcijas projektu
                              .

                     Šādā gadījumā
                   atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

                     Ja priekšlikums ir nodots atpakaļ
                  , atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

                  Grozījums Nr. 59

                  Parlamenta Reglaments

                  65.a pants (jauns) (jāiekļauj 6. nodaļā “Likumdošanas procedūras pabeigšana”)

                     65.a pants

                     Iestāžu sarunas likumdošanas procedūru gaitā

                                 1.

                              Sarunas ar pārējām iestādēm, lai likumdošanas procedūras gaitā panāktu vienošanos, notiek, ņemot vērā Rīcības kodeksu sarunām par parastās likumdošanas procedūru (XVIe pielikums).

                                 2.

                              Pirms sākt šādas sarunas, atbildīgajai komitejai principā būtu jāpieņem lēmums ar tās locekļu balsu vairākumu un jāapstiprina pilnvaras, nostādnes vai prioritātes.

                                 3.

                              Ja atbildīgajā komitejā ziņojums ir pieņemts un pēc tam sarunās tiek panākts kompromiss ar Padomi, ar šo komiteju jebkurā gadījumā vēlreiz apspriežas pirms balsošanas plenārsēdē.

                  Grozījums Nr. 18

                  Parlamenta Reglaments

                  66. pants

                                 1.

                           Ja saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir pieņēmusi
                                 Parlamenta grozījumus, bet citādi nav grozījusi Komisijas priekšlikumu, vai arī ja neviena no abām iestādēm nav grozījusi Komisijas priekšlikumu,
                               Parlamenta priekšsēdētājs paziņo plenārsēdē, ka priekšlikums ir pieņemts
                                 galīgā variantā
                              .

               Ja saskaņā ar
                     Līguma par Eiropas Savienības darbību
                   251. panta 2. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir apstiprinājusi
                     Parlamenta nostāju, Parlamenta priekšsēdētājs pēc tam, kad saskaņā ar 172.a pantu
                   ir sagatavota galīgā redakcija, paziņo plenārsēdē, ka priekšlikums ir pieņemts
                     tādā redakcijā, kas atbilst Parlamenta nostājai.

                                 2.

                              Pirms paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs pārbauda, vai Padomes veiktie tehniskie pielāgojumi neskar priekšlikuma būtību. Ja rodas šaubas, viņš apspriežas ar atbildīgo komiteju. Ja izrādās, ka daži grozījumi skar priekšlikuma būtību, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka Parlaments izskatīs priekšlikumu otrajā lasījumā, tiklīdz būs izpildīti 57. panta nosacījumi.

                                 3.

                              Pēc 1. punktā minētās paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar Padomes priekšsēdētāju paraksta ierosināto tiesību aktu un nodrošina tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” saskaņā ar 68. pantu.

                  Grozījums Nr. 19

                  Parlamenta Reglaments

                  68. pants – virsraksts

                  Grozījums Nr. 20

                  Parlamenta Reglaments

                  68. pants – 1. punkts

                                 1.

                              Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtos tiesību aktus paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras.

                     svītrots

                  Grozījums Nr. 21

                  Parlamenta Reglaments

                  68. pants – 7. punkts

                                 7.

                              Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri nodrošina iepriekš minēto tiesību aktu publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

                     svītrots

                  Grozījums Nr. 22

                  Parlamenta Reglaments

                  68.a pants (jauns) (jāiekļauj 6. nodaļā “Likumdošanas procedūras pabeigšana”)

                     68.a pants

                     Pieņemto tiesību aktu parakstīšana

                     Kad saskaņā ar 172.a pantu ir sagatavota pieņemtā dokumenta galīgā redakcija un ir pārbaudīts, vai visas procedūras ir pienācīgi ievērotas, tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto procedūru, paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri tos publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

                  Grozījums Nr. 68

                  Parlamenta Reglaments

                  80.a pants – 3. punkts – 3. daļa

               Taču
                     izņēmuma un atsevišķos gadījumos par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas priekšsēdētājs var iesniegt grozījumus tām priekšlikuma daļām, kuras atstāj iepriekšējā redakcijā, ja atzīst, ka tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu teksta iekšējo konsekvenci un saistību ar citiem grozījumiem, kuri ir pieņemami. Šādu grozījumu iemesli jāsniedz rakstiski pamatojumā.

                     Tomēr, ja atbildīgā komiteja saskaņā ar Iestāžu nolīguma 8. punktu ir nolēmusi arī iesniegt grozījumus priekšlikuma kodificētajām daļām, tā nekavējoties paziņo šo nodomu Padomei un Komisijai, un Komisijas pienākums, pirms notiek balsošana saskaņā ar 50. pantu, ir informēt šo komiteju par savu nostāju attiecībā uz grozījumiem un par to, vai Komisija paredz atsaukt pārstrādāšanas priekšlikumu.

                  Grozījums Nr. 23

                  Parlamenta Reglaments

                  83. pants – 1. punkts

                           1.

                           Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, ieskaitot nolīgumus tādās specifiskās jomās kā monetārie jautājumi vai tirdzniecība, atbildīgā komiteja
                                 seko, lai
                               Komisija
                                 pilnībā informētu Parlamentu
                              , vajadzības gadījumā ‐ konfidenciāli, par
                                 saviem
                               ieteikumiem attiecībā uz sarunu pilnvarām.

                           1.

                                 Ja
                               ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, tostarp par nolīgumiem tādās specifiskās jomās kā monetārie jautājumi vai tirdzniecība, atbildīgā komiteja
                                 var nolemt sagatavot ziņojumu vai citādā veidā uzraudzīt procedūru un informēt Komiteju priekšsēdētāju konferenci par šo lēmumu. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar 49. panta 1. punktu var lūgt citām komitejām sniegt atzinumu. Ja vajadzīgs, piemēro 179. panta 2. punktu, 47. vai 47.a pantu.

                     Atbildīgās komitejas un, attiecīgā gadījumā, iesaistīto komiteju priekšsēdētāji un referenti kopīgi attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka
                   Komisija
                     sniedz
                  , vajadzības gadījumā ‐ konfidenciāli,
                     Parlamentam visu informāciju
                   par ieteikumiem attiecībā uz sarunu pilnvarām,
                     kā arī 3. un 4. punktā minēto informāciju.

                  Grozījums Nr. 24

                  Reglaments

                  83. pants – 6.a punkts (jauns)

                                 6.a

                              Pirms balsošanas par piekrišanu atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz desmitā daļa deputātu var ierosināt, lai Parlaments lūdz Tiesas atzinumu par to, vai starptautiskais nolīgums ir saderīgs ar Līgumiem. Ja Parlaments šo priekšlikumu apstiprina, balsošanu par piekrišanu atliek, līdz Tiesa ir sniegusi atzinumu.

                  Grozījums Nr. 25

                  Reglaments

                  97. pants – 3. punkts

                           3.

                           Parlaments izveido Parlamenta dokumentu reģistru. Normatīvajiem dokumentiem un
                                 pārējiem pielikumā minētajiem dokumentiem
                               saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir tieša piekļuve ar Parlamenta dokumentu reģistra palīdzību. Atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem iespēju robežās iekļauj reģistrā.

                           3.

                           Parlaments izveido Parlamenta dokumentu reģistru. Normatīvajiem dokumentiem un
                                 atsevišķiem citiem dokumentu veidiem
                               saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir tieša piekļuve ar Parlamenta dokumentu reģistra palīdzību. Atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem iespēju robežās iekļauj reģistrā.

               Tos dokumentu veidus, kuriem ir tieša piekļuve, uzskaita
                     Parlamenta
                   apstiprinātajā sarakstā, kas
                     pievienots pielikumā
                  . Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos.

               Tos dokumentu veidus, kuriem ir tieša piekļuve, uzskaita
                     Prezidija
                   apstiprinātajā sarakstā, kas
                     publiskots Parlamenta tīmekļa vietnē
                  . Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos;
                     šādi dokumenti
                   ir pieejami pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas.

                     Tie Parlamenta dokumenti, kuriem nav tiešas piekļuves ar reģistra palīdzību,
                   ir pieejami pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas.

               Prezidijs var saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 pieņemt noteikumus, kuri nosaka veidus, kā dokumentiem var piekļūt, un šos noteikumus publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

               Prezidijs var saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 pieņemt noteikumus, kuri nosaka veidus, kā dokumentiem var piekļūt, un šos noteikumus publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

                  (Svītrots XV pielikums.)

                  Grozījums Nr. 26

                  Parlamenta Reglaments

                  103. pants – 1. punkts

                           1.

                           Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma izteikšanai. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs izteikt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas trīsdesmit minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus.

                           1.

                           Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma sniegšanai.
                                 Eiropadomes priekšsēdētājs pēc katras sēdes sniedz ar to saistītu paziņojumu
                              . Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs sniegt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas 30 minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus.

                  Grozījums Nr. 60

                  Parlamenta Reglaments

                  116. pants – 1. punkts

                           1.

                              Vismaz pieci deputāti var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības
                                 darbības jomu
                              . Rakstiskas deklarācijas drukā oficiālajās valodās un izplata. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj reģistrā. Šis reģistrs ir publisks, un sesijas laikā to glabā pie ieejas sēžu zālē, bet pārējā laikā - piemērotā vietā, ko nosaka Kvestoru kolēģija.

                           1.

                           Ne vairāk kā pieci deputāti var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par tematu, kas attiecas uz Eiropas Savienības
                                 kompetences jomām, bet kas neattiecas uz jautājumiem, kuri ir notiekošas likumdošanas procedūras temats. Atļauju dod Parlamenta priekšsēdētājs, katru gadījumu izskatot atsevišķi.
                               Rakstiskas deklarācijas drukā oficiālajās valodās un izplata. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj reģistrā. Šis reģistrs ir publisks, un sesijas laikā to glabā pie ieejas sēžu zālē, bet pārējā laikā ‐ piemērotā vietā, ko nosaka Kvestoru kolēģija.

                  Grozījums Nr. 27

                  Reglaments

                  116. pants – 3. punkts

                           3.

                           Kad deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu un parakstītāju vārdus publicē protokolā.

                           3.

                           Kad deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu un parakstītāju vārdus publicē protokolā,
                                 savukārt deklarāciju publicē pieņemtajos tekstos
                              .

                  Grozījums Nr. 28

                  Reglaments

                  116. pants – 4. punkts

                           4.

                           Sesijas beigās šo deklarāciju,
                                 norādot
                               parakstītāju vārdus,
                                 nodod deklarācijā minētajām iestādēm
                              .
                                 To iekļauj tās sēdes protokolā, kuras laikā par to paziņoja. Protokola publicēšana norāda, ka procedūra ir beigusies.

                           4.

                                 Procedūra tiek pabeigta
                              , sesijas beigās
                                 nosūtot adresātiem
                               šo deklarāciju
                                 un
                               parakstītāju vārdus.

                  Grozījums Nr. 29

                  Parlamenta Reglaments

                  131.a pants

               Pēc referenta pieprasījuma vai Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var arī nolemt, ka tematu, par kuru nav vajadzīgas plašas debates, var izskatīt, referentam plenārsēdē sniedzot īsu izklāstu. Tādā gadījumā Komisijai ir iespēja
                     izteikties un katram deputātam ir tiesības paust savu viedokli, iesniedzot papildu rakstisku deklarāciju saskaņā ar 142. panta 7. punktu
                  .

               Pēc referenta pieprasījuma vai Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var arī nolemt, ka jautājumu, par kuru nav vajadzīgas plašas debates, var izskatīt, referentam plenārsēdē sniedzot īsu izklāstu. Šādā gadījumā Komisijai ir iespēja
                     atbildēt pēc debatēm, kuras ilgst ne vairāk kā desmit minūtes un kuru laikā priekšsēdētājs var dot vārdu ne ilgāk kā uz vienu minūti katram deputātam, kas to prasa.

                  Grozījums Nr. 30 un 66

                  Reglaments

                  142. pants

               Uzstāšanās laika sadale

               Uzstāšanās laika sadale
                     un runātāju saraksts

                           1.

                           Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs runātājiem iedala katram savu laiku. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm.

                           1.

                           Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs uzstāšanās laiku sadalītu. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm.

                                 1.a

                              Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs viņiem ir devis vārdu. Runātājs uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju. Ja kāds runātājs novirzās no temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda.

                                 1.b

                              Priekšsēdētājs īpaši iedalītā debašu laika pirmajai daļai var sagatavot runātāju sarakstu ar vienu vai vairākām runātāju kārtām, iekļaujot tajā visas politiskās grupas, kas vēlas izteikties, un ņemot vērā to lielumu, kā arī vienu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu.

                           2.

                           Uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:

                           2.

                                 Šīs debašu daļas
                               uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:

                           a)

                           pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām;

                           a)

                           pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām;

                           b)

                           otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās;

                           b)

                           otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās;

                           c)

                           pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.

                           c)

                           pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.

                           3.

                           Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no tām piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu.

                           3.

                           Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu.

                                 3.a

                              Pārējo debatēm paredzēto laiku iepriekš īpaši nepiešķir. Taču parasti priekšsēdētājs aicina deputātus uzstāties ne ilgāk kā vienu minūti. Priekšsēdētājs cik vien tas ir iespējams nodrošina, ka pēc kārtas tiek uzklausīti runātāji ar dažādiem politiskajiem uzskatiem un no dažādām dalībvalstīm.

                                 3.b

                              Pēc pieprasījuma vārdu vispirms var piešķirt atbildīgās komitejas priekšsēdētājam vai referentam un politisko grupu priekšsēdētājiem, kas vēlas izteikties savas politiskās grupas vārdā, vai runātājiem, kuri viņus aizstāj.

                                 3.c

                              Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu deputātiem, kuri cita deputāta uzstāšanās laikā, paceļot zilo kartīti, pauž vēlmi uzdot runātājam jautājumu, kas nav ilgāks par pusminūti, ja runātājs tam piekrīt un Parlamenta priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka tas neizjauks debašu norisi.

                           4.

                           Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem apstiprinātajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nepārsniedz vienu minūti.

                           4.

                           Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem galīgajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nedrīkst pārsniegt vienu minūti.

                                 4.a

                              Parlamenta priekšsēdētājs, neierobežojot citas savas pilnvaras attiecībā uz disciplīnu, no sēžu stenogrammām var svītrot to deputātu uzstāšanās, kuri nav saņēmuši uzaicinājumu uzstāties vai kuri ir pārsnieguši viņiem atvēlēto uzstāšanās laiku.

                           5.

                           Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu paziņojumiem.

                           5.

                           Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Komisija, Padome un referents var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu
                                 uzstāšanos
                              .

                           6.

                           Neskarot EK līguma 197. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju un Padomi par tām piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

                           6.

                           Neskarot EK līguma 197. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju un Padomi par tām piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

                           7.

                           Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz divsimt vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai.

                           7.

                           Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz 200 vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai

                  ( 141. un 143. pants atkrīt)

                  Grozījums Nr. 32

                  Reglaments

                  150. pants – 6. punkts – 2.a daļa (jauna)

                     Kad sēdē piedalās mazāk nekā 100 deputātu, Parlaments nevar pieņemt lēmumu, ja vismaz desmitā daļa klātesošo deputātu pret to iebilst.

                  Grozījums Nr. 33

                  Reglaments

                  156. pants

               Ja kādam ziņojumam ir iesniegti vairāk nekā piecdesmit grozījumi izskatīšanai plenārsēdē, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt, lai komiteja sasauc sanāksmi to izskatīšanai. Ja šajā posmā viena desmitā daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par šo grozījumu, to balsošanai plenārsēdē neizvirza.

                     1.
                   Ja
                     izskatīšanai plenārsēdē
                   ir iesniegti vairāk nekā 50 grozījumi
                     kādam ziņojumam un pieprasījumi balsot pa daļām vai atsevišķi
                  , pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt, lai
                     atbildīgā
                   komiteja sasauc sanāksmi
                     šo grozījumu vai pieprasījumu
                   izskatīšanai. Ja šajā posmā viena desmitā daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par
                     kādu grozījumu vai pieprasījumu balsot pa daļām vai atsevišķi
                  , to balsošanai plenārsēdē neizvirza.

                  Grozījums Nr. 34

                  Parlamenta Reglaments

                  157. pants – 1. punkts

                           1.

                           Politiskā grupa vai vismaz četrdesmit deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām
                                 katrai
                               ir
                                 sava loģiskā
                               nozīme vai sava normatīvā vērtība.

                           1.

                           Politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām ir atšķirīga nozīme
                                 un/vai
                               normatīva vērtība.

                  Grozījums Nr. 35

                  Parlamenta Reglaments

                  159.a pants (jauns)

                     159.a pants

                     Galīgais balsojums

                     Kad jābalso par jebkuru tiesību akta priekšlikumu ‐ gan tad, ja tas ir viens un/vai galīgs balsojums, Parlaments balso pēc saraksta, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu.

                  Grozījums Nr. 36

                  Parlamenta Reglaments

                  160. pants – 1. punkts

                           1.

                           Papildus gadījumiem, kas noteikti 99. panta 4. punktā
                                 un
                               100. panta 5. punktā, pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz četrdesmit deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu.

                           1.

                           Papildus gadījumiem, kas paredzēti 99. panta 4. punktā, 100. panta 5. punktā
                                 un 159.a pantā
                              , pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz 40 deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu.

                  Grozījums Nr. 37

                  Parlamenta Reglaments

                  160. pants – 2. punkts – 1. daļa

                           2.

                           Balsošana pēc saraksta notiek alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais.

                           2.

                                 Balsošana pēc saraksta notiek, izmantojot elektronisko balsošanas iekārtu. Ja iekārtu nevar izmantot tehnisku iemeslu dēļ
                              , balsošana pēc saraksta notiek alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais.

                  Grozījums Nr. 38

                  Reglaments

                  162. pants – 4. punkts – pirmā daļa

                           4.

                           Aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz
                                 seši
                               balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.

                           4.

                                 Ja vien nenotiek elektroniskā balsošana
                              , aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz
                                 astoņi
                               balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.

                  Grozījums Nr. 39

                  Reglaments

                  172. pants

                           1.

                           Katras sēdes protokolu ar Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem un runātāju vārdiem izdala vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma.

                           1.

                           Katras sēdes protokolu ar
                                 tās norises izklāstu
                              , Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem un runātāju vārdiem izdala vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma.

                  Likumdošanas procedūrā par “lēmumiem” uzskata arī visus Parlamenta pieņemtos grozījumus, arī tad, ja saskaņā ar 52. panta 1. punktu noraida Komisijas priekšlikumu vai saskaņā ar 61. panta 3. punktu noraida Padomes kopējo nostāju.

                  Likumdošanas procedūrā par “lēmumiem”šī panta izpratnē uzskata arī visus Parlamenta pieņemtos grozījumus, arī tad, ja saskaņā ar 52. panta 1. punktu noraida Komisijas priekšlikumu vai saskaņā ar 61. panta 3. punktu noraida Padomes nostāju.

                     Parlamenta pieņemtos tekstus izdala atsevišķi. Ja Parlamenta pieņemtajos normatīvajos tekstos ir grozījumi, publicē konsolidēto tekstu.

                           2.

                           Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu.

                           2.

                           Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu.

                           3.

                           Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai ņemt vērā pieprasītos grozījumus. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par
                                 protokolu
                              , ir viena minūte.

                           3.

                           Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai ņemt vērā pieprasītās izmaiņas. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par
                                 tematu,
                               ir ne vairāk kā viena minūte.

                           4.

                           Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu viena mēneša laikā publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

                           4.

                           Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

                  Grozījums Nr. 40

                  Parlamenta Reglaments

                  172.a pants (jauns)

                     172.a pants

                     Pieņemtie teksti

                                 1.

                              Parlamenta pieņemtos tekstus publicē uzreiz pēc balsošanas. Tos iesniedz Parlamentam kopā ar attiecīgās sēdes protokolu un glabā Parlamenta arhīvā.

                                 2.

                              Parlamenta pieņemtajiem tekstiem sagatavo galīgo juridiski lingvistisko redakciju, un par to ir atbildīgs Parlamenta priekšsēdētājs. Ja šādi teksti ir pieņemti saskaņā ar Parlamenta un Padomes panākto nolīgumu, galīgo redakciju sagatavo abas iestādes, cieši sadarbojoties un savstarpēji vienojoties.

                                 3.

                              Reglamenta 216. pantā noteikto procedūru piemēro, kad nolūkā nodrošināt dokumenta kvalitāti un saskaņotību ar Parlamenta pausto gribu ir vajadzīgi pielāgojumi, kuri ir būtiskāki nekā pārrakstīšanās kļūdu labojumi vai labojumi, kas jāizdara, lai nodrošinātu visu valodu versiju saskaņotību, kā arī to lingvistisku pareizību un terminoloģisku konsekvenci.

                                 4.

                              Nostājas, ko Parlaments pieņēmis saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto procedūru, sagatavo kā konsolidētu tekstu. Ja Parlamenta balsojums nav atkarīgs no vienošanās, kas panākta ar Padomi, konsolidētajā tekstā iezīmē visus pieņemtos grozījumus.

                                 5.

                              Kad ir sagatavota pieņemto tekstu galīgā redakcija, tos paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs un publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

                  Grozījums Nr. 41

                  Parlamenta Reglaments

                  175. pants

                     Pagaidu
                   komiteju izveide

                     Īpašo
                   komiteju izveide

               Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot
                     pagaidu
                   komitejas, kuru kompetences, sastāvu un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi; šo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par divpadsmit mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc šī termiņa beigām Parlaments to pagarina.

               Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot
                     īpašās
                   komitejas, kuru kompetences, sastāvu un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi; šo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par 12 mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc šī termiņa beigām Parlaments to pagarina

               Ja
                     pagaidu
                   komiteju kompetences, sastāvu un pilnvaru termiņu nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi, tas nozīmē, ka Parlaments šīs kompetences vēlāk nevar mainīt, to loku ierobežojot vai paplašinot.

                  Ja
                  īpašās
                  komiteju kompetences, sastāvu un pilnvaru termiņu nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi, tas nozīmē, ka Parlaments šīs kompetences vēlāk nevar mainīt, to loku ierobežojot vai paplašinot.

                  Grozījums Nr. 42

                  Parlamenta Reglaments

                  177. pants – 1. punkts – komentārs (jauns)

                     Politisko grupu proporcionalitāte nedrīkst atšķirties no tuvākā atbilstīgā veselā skaitļa. Ja kāda grupa nolemj neieņemt amatus komitejā, attiecīgās vietas paliek brīvas, un komitejas locekļu skaitu atbilstoši samazina. Politiskajām grupām nav atļauts mainīties ar locekļu vietām.

                  Grozījums Nr. 43

                  Parlamenta Reglaments

                  179. pants – 2. punkts

                           2.

                           Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Priekšsēdētāju konferencei četru darba nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.
                                 Par to informē
                               Komiteju priekšsēdētāju
                                 konferenci, un tā var sniegt Priekšsēdētāju konferencei savu
                               ieteikumu. Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu darba nedēļu laikā pēc kompetenču jautājuma iesniegšanas izskatīšanai. Ja lēmumu nepieņem, šo jautājumu iekļauj izlemšanai nākamās sesijas darba kārtībā.

                           2.

                           Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Priekšsēdētāju konferencei četru darba nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai.
                                 Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu nedēļu laikā, pamatojoties uz
                               Komiteju priekšsēdētāju
                                 konferences
                               ieteikumu,
                                 vai ‐ ja šāds ieteikums nav paredzams ‐ uz tās priekšsēdētāja ieteikumu. Ja
                               Priekšsēdētāju konference lēmumu
                                 šajā termiņā nav pieņēmusi, ieteikumu uzskata par apstiprinātu
                              .

                  Grozījums Nr. 44

                  Parlamenta Reglaments

                  179. pants – 2. punkts – komentārs (jauns)

                     Komiteju priekšsēdētāji var vienoties ar citu komiteju priekšsēdētājiem par kāda jautājuma piešķiršanu konkrētai komitejai, un, ja vajadzīgs, par to ir jāsaņem atļauja piemērot komiteju iesaistīšanas procedūru saskaņā ar 47. pantu.

                  Grozījums Nr. 45

                  Reglaments

                  182.a pants (jauns)

                     182.a pants

                     Komiteju koordinatori un ēnu referenti

                                 1.

                              Politiskās grupas vienu deputātu no sava vidus var iecelt par koordinatoru.

                                 2.

                              Komitejas priekšsēdētājs, ja vajadzīgs, var sasaukt tās koordinatorus, lai sagatavotu komitejā pieņemamos lēmumus, it īpaši lēmumus par procedūru un referentu iecelšanu. Komiteja var pilnvarot koordinatorus pieņemt atsevišķus lēmumus, izņemot lēmumus par ziņojumu, atzinumu vai grozījumu pieņemšanu. Komitejas priekšsēdētāja vietniekus var uzaicināt piedalīties komitejas koordinatoru sanāksmēs kā padomdevējus. Koordinatori cenšas panākt vienprātību. Ja nav iespējams panākt vienprātību, viņi var rīkoties tikai atbilstīgi vairākumam, kas nepārprotami pārstāv komitejas locekļu lielo vairākumu, attiecīgi ņemot vērā dažādo politisko grupu attiecīgo lielumu.

                                 3.

                              Politiskās grupas katram ziņojumam var iecelt ēnu referentu, lai sekotu attiecīgā ziņojuma izstrādes gaitai un komitejā meklētu kompromisa risinājumus savas grupas vārdā. Ēnu referentu vārdus paziņo komitejas priekšsēdētājam. Komiteja pēc koordinatoru priekšlikuma var īpaši pieņemt lēmumu par ēnu referentu iesaistīšanu, cenšoties koplēmuma procedūrās panākt vienošanos ar Padomi.

                  Grozījums Nr. 46

                  Reglaments

                  184. pants

               Katras komitejas sanāksmju protokolus izdala visiem komitejas locekļiem un tos apstiprina
                     nākamās sanāksmes laikā
                  .

               Katras komitejas sanāksmju protokolus izdala visiem komitejas locekļiem un tos apstiprina.

                  Grozījums Nr. 47

                  Reglaments

                  186. pants

               Komitejas sanāksmēm pēc analoģijas piemēro 11., 12., 13., 16., 17., 140., 141. pantu, 143. panta 1. punktu, 146., 148., 150. līdz 153. pantu, 155. pantu, 157. panta 1. punktu, 158., 159., 161., 162., 164. līdz 167. pantu, 170. un 171. pantu.

               Komitejas sanāksmēm pēc analoģijas piemēro 11., 12., 13., 16., 17.,
                     34. – 41. pantu,
                   140., 141. pantu, 143. panta 1. punktu, 146., 148., 150. – 153. pantu, 155. pantu, 157. panta 1. punktu, 158., 159., 161., 162., 164. – 167. pantu, 170. un 171. pantu.

                  Grozījums Nr. 48

                  Parlamenta Reglaments

                  188. pants – 6.a punkts (jauns)

                                 6.a

                              Ja darba kārtībā ir punkts, kas skar delegācijas kompetenci, delegācijas vadītājam ir iespēja sniegt paskaidrojumus minētajai komitejai. Tādu pašu noteikumu delegācijas sanāksmēs piemēro šīs komitejas priekšsēdētājam vai referentam.

                  Grozījums Nr. 49

                  Parlamenta Reglaments

                  192. pants – 1.a punkts (jauns)

                                 1.а

                              It īpaši, kad ziņojums veltīts Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanai vai interpretēšanai vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanai, par konkrēto jautājumu atbildīgo komiteju iesaista saskaņā ar 46. panta 1. punktu un 47. panta pirmo un otro ievilkumu. Atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem ierosinājumus, kas saņemti no komitejas, kura atbildīga par konkrēto jautājumu, lai iekļautu tos rezolūcijas priekšlikumā par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanu vai interpretēšanu vai spēkā esošo tiesību aktu grozīšanu. Ja atbildīgā komiteja nepieņem šos ierosinājumus, iesaistītā komiteja var tos iesniegt tieši Parlamentam.

                  Grozījums Nr. 50

                  Reglaments

                  204. pants – ca daļa (jauna)

                                 ca)

                                 pamatnostādnes un rīcības kodeksi, ko pieņēmušas attiecīgās Parlamenta struktūrvienības (XVIa, XVIb un XVIe pielikums).