title: Komisijas lēmums (1998. gada 7. septembris), ar ko precizē summas, kuras noteiktas Regulā, ar ko paredz sīki izstrādātu īstenošanas kārtību Finanšu regulas noteikumiem (izziņots ar dokumenta numuru C(1998) 2581)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

31998D0539

Oficiālais Vēstnesis L 252 , 12/09/1998 Lpp. 0067 - 0067

		Komisijas lēmums(1998. gada 7. septembris),ar ko precizē summas, kuras noteiktas Regulā, ar ko paredz sīki izstrādātu īstenošanas kārtību Finanšu regulas noteikumiem(izziņots ar dokumenta numuru C(1998) 2581)(98/539/EK, EOTK, Euratom)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Komisijas Regulu (Euratom, EOTK, EK) Nr. 3418/93 (1993. gada 9. decembris), ar ko paredz sīki izstrādātu īstenošanas kārtību dažiem 1977. gada 21. decembra Finanšu regulas noteikumiem [1], kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 97/594/EK, EOTK, Euratom [2], un jo īpaši tās 145. pantu,tā kā Eiropas patēriņa cenu indekss (EPCI) bija 98,6 1995. gada decembrī un 100,7 1996. gada decembrī;tā kā Lēmuma 97/594/EOTK, EK, Euratom 1. pants būtu jāgroza, lai parādītu, ka Pasūtījumu un līgumu padomdevēja komiteja, kas ir pilnvarota pārsniegt ECU 98700 attiecībā uz iekārtu un piegāžu līgumiem, kuri nav saistīti ar zinātni vai tehniku (Regulas (Euratom, EOTK, EK) Nr. 3418/93) 110. panta otrā ievilkuma b) punkts), ir pilnvarota minēto summu pārsniegt arī attiecībā uz zinātniskām un tehniskām iekārtām, kā arī būvniecības līgumiem, kas saistīti ar pētniecības un tehnoloģijas attīstību (110. panta pirmais ievilkums),IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsFiksētās summas, kas noteiktas Regulā, ar ko paredz sīki izstrādātu īstenošanas kārtību dažiem Finanšu regulas noteikumiem, precizē, kā norādīts turpmāk, un piemēro no 1998. gada 1. janvāra:(ECU) |Ikgadējā indeksācija | 1997. gada 1. janvāris | 1998. gada 1. janvāris || |Grāmatvedis | (31. panta pirmais ievilkums) | 131 | 134 |Grāmatveža palīgs | (31. panta otrais ievilkums) | 87 | 89 |Avansu pārziņi | (31. panta trešais ievilkums) | 44 | 45 |2. pantsLēmuma 97/594/EK, EOTK, Euratom 1. pantā atsauci uz "110. panta otrā ievilkuma b) punktu" aizstāj ar atsauci uz "110. panta pirmo ievilkumu un otrā ievilkuma b) punktu".3. pantsŠis lēmums stājas spēkā publicēšanas dienā Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Komisijas grāmatvedis šo lēmumu paziņo pārējām Kopienas iestādēm un struktūrām.Briselē, 1998. gada 7. septembrīKomisijas vārdā —Komisijas loceklisErkki Liikanen[1] OV L 315, 16.12.1993. Saskaņā ar Regulas (Euratom, EOTK, EK) Nr. 3418/93 149. pantu stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.[2] OV L 239, 30.8.1997., 54. lpp.--------------------------------------------------


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/1037 (2015. gada 7. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Trinidādas un Tobāgo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

text:
               3.7.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 173/64

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/1037
   (2015. gada 7. maijs)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Trinidādas un Tobāgo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (1) atsauci uz Trinidādas un Tobāgo Republiku pārcēla no Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) I pielikuma uz II pielikumu.

               (2)

               Minētajai atsaucei uz Trinidādas un Tobāgo Republiku ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības, kas jānoslēdz ar Eiropas Savienību.

               (3)

               Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Trinidādas un Tobāgo Republiku par to, lai noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Trinidādas un Tobāgo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”).

               (4)

               Sarunas par nolīgumu tika sāktas 2014. gada 12. novembrī, un tās veiksmīgi pabeidza, nolīgumu parafējot vēstuļu apmaiņas veidā 2014. gada 15. decembrī.

               (5)

               Nolīgums būtu jāparaksta, un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai.

               (6)

               Šis lēmums ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)

               Šis lēmums ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek atļauta Nolīguma starp Eiropas Savienību un Trinidādas un Tobāgo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”) parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Savienības vārdā apstiprina šim lēmumam pievienotās deklarācijas.
   3. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   4. pants
   Nolīgumu piemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas (5) līdz tā noslēgšanas procedūru pabeigšanai.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2015. gada 7. maijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.).

      (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

      (5)  Nolīguma parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2006/909/EK: Padomes Lēmums ( 2006. gada 4. decembris ) par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par tādu siera tirdzniecības atvieglojumu korekcijām, kas piešķirami, pamatojoties uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma 19. pantu   (Dokuments attiecas uz EEZ)

text:
               9.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/30

         PADOMES LĒMUMS
   (2006. gada 4. decembris)
   par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par tādu siera tirdzniecības atvieglojumu korekcijām, kas piešķirami, pamatojoties uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma 19. pantu
   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   (2006/909/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Ekonomikas zonas līguma 19. panta 1. punktā noteikts, ka līgumslēdzējas puses izskata jebkuras grūtības, kuras varētu rasties lauksaimniecības produktu tirdzniecībā, un cenšas rast piemērotus risinājumus.

               (2)

               Norvēģijas Karaliste un Eiropas Kopiena, pamatojoties uz iepriekšminēto 19. panta 1. punktu, rīkoja divpusējās apspriedes, kas veiksmīgi noslēdzās 2006. gada 7. jūnijā, izstrādājot nolīgumu.

               (3)

               Šis nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par tādu siera tirdzniecības atvieglojumu korekcijām, kas piešķirami, pamatojoties uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma 19. pantu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots iecelt personu(-as), kas tiesīga(-as) parakstīt Nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai.

      Briselē, 2006. gada 4. decembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         L. LUHTANEN

    ---documentbreak---

               9.12.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 346/31

         NOLĪGUMS
   vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Norvēģijas Karalisti par tādu siera tirdzniecības atvieglojumu korekcijām, kas piešķirami, pamatojoties uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma 19. pantu
   Godātais kungs!
   Man ir tas gods atsaukties uz Eiropas Kopienas un Norvēģijas Karalistes apspriedēm par preferenciālo siera koncesiju korekcijām, kas notika no 2006. gada 3. maija līdz 2006. gada 7. jūnijam, pamatojoties uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma 19. panta 1. punktu.
   Lai uzlabotu siera divpusējās tirdzniecības nosacījumus, Eiropas Kopiena un Norvēģijas Karaliste vienojušās koriģēt pašreizējās attiecīgās preferenciālās kvotas.
   Ar šo apstiprinu, ka apspriežu rezultāti bija šādi:

               1)

               Norvēģijas Karaliste par 500 tonnām palielinās pašreizējo beznodokļu tarifu gada kvotu Eiropas Kopienas izcelsmes siera importam Norvēģijā. Pašreizējiem importētājiem tiks piešķirts proporcionāls (piem., pašreizējās kvotas palielinājums par 12,5 %) papildu apjoms. 2006. gadā papildu tarifu kvotas apjoms būs 250 tonnas. Papildu kvota būs pieejama pēc iespējas agrāk un ne vēlāk kā 2006. gada 1. novembrī.

               2)

               Eiropas Kopiena apvienos divas pašreizējās beznodokļu tarifu gada kvotas Norvēģijas siera importam Eiropas Kopienā (kvota Nr. 09.4781 un Nr. 09.4782). Saskaņā ar licencēšanas vadības sistēmu Eiropas Kopiena attiecībā uz minēto apvienoto tarifu kvotu piemēros tās parastos noteikumus. Minēto apvienoto kvotu Eiropas Kopiena ieviesīs 2007. gada 1. janvārī, šīs koncesijas pārvaldības gada (2006. gada 1. jūlijs–2007. gada 30. jūnijs) otrā pusgada sākumā (2007. gada 1. janvāris–2007. gada 30. jūnijs). Iespējamais siera kvotas nepilnīgais izmantojums laikā no 2006. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 31. decembrim tiks pārnests uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 30. jūnijam.

               3)

               Izcelsmes noteikumi 1. un 2. punktā minēto korekciju īstenošanai izklāstīti 1992. gada 2. maija vēstuļu apmaiņas IV pielikumā. Tomēr IV pielikuma 2. punkts atsaucas uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma 4. protokola II pielikumā iekļauto sarakstu, kas jāpiemēro saskaņā ar minētā protokola I pielikumu, nevis 1992. gada 2. maija vēstuļu apmaiņas IV pielikuma 2. punktā minēto papildinājumā iekļauto sarakstu.

               4)

               Puses vienojas veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tarifu kvotas tiks izmantotas tā, ka iespējams regulāri importēt produkciju un var efektīvi ievest nolīgto importa apjomu.

         Šo vēstuļu apmaiņu Puses apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.
   Man ir tas gods apstiprināt, ka Eiropas Kopiena piekrīt šīs vēstules saturam.
   Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Norvēģijas Karalistes valdība piekrīt iepriekš izklāstītajam.
   Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

   Godātais kungs!
   Man ir tas gods apstiprināt, ka saņemta Jūsu vēstule ar šodienas datumu, kuras teksts ir šāds:
   “Man ir tas gods atsaukties uz Eiropas Kopienas un Norvēģijas Karalistes apspriedēm par preferenciālo siera koncesiju korekcijām, kas notika no 2006. gada 3. maija līdz 2006. gada 7. jūnijam, pamatojoties uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma 19. panta 1. punktu.
   Lai uzlabotu siera divpusējās tirdzniecības nosacījumus, Eiropas Kopiena un Norvēģijas Karaliste vienojušās koriģēt pašreizējās attiecīgās preferenciālās kvotas.
   Ar šo apstiprinu, ka apspriežu rezultāti bija šādi:

               1)

               Norvēģijas Karaliste par 500 tonnām palielinās pašreizējo beznodokļu tarifu gada kvotu Eiropas Kopienas izcelsmes siera importam Norvēģijā. Pašreizējiem importētājiem tiks piešķirts proporcionāls (piem., pašreizējās kvotas palielinājums par 12,5 %) papildu apjoms. 2006. gadā papildu tarifu kvotas apjoms būs 250 tonnas. Papildu kvota būs pieejama pēc iespējas agrāk un ne vēlāk kā 2006. gada 1. novembrī.

               2)

               Eiropas Kopiena apvienos divas pašreizējās beznodokļu tarifu gada kvotas Norvēģijas siera importam Eiropas Kopienā (kvota Nr. 09.4781 un Nr. 09.4782). Saskaņā ar licencēšanas vadības sistēmu Eiropas Kopiena attiecībā uz minēto apvienoto tarifu kvotu piemēros tās parastos noteikumus. Minēto apvienoto kvotu Eiropas Kopiena ieviesīs 2007. gada 1. janvārī, šīs koncesijas pārvaldības gada (2006. gada 1. jūlijs–2007. gada 30. jūnijs) otrā pusgada sākumā (2007. gada 1. janvāris–2007. gada 30. jūnijs). Iespējamais siera kvotas nepilnīgais izmantojums laikā no 2006. gada 1. jūlija līdz 2006. gada 31. decembrim tiks pārnests uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 30. jūnijam.

               3)

               Izcelsmes noteikumi 1. un 2. punktā minēto korekciju īstenošanai izklāstīti 1992. gada 2. maija vēstuļu apmaiņas IV pielikumā. Tomēr IV pielikuma 2. punkts atsaucas uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma 4. protokola II pielikumā iekļauto sarakstu, kas jāpiemēro saskaņā ar minētā protokola I pielikumu, nevis 1992. gada 2. maija vēstuļu apmaiņas IV pielikuma 2. punktā minēto papildinājumā iekļauto sarakstu.

               4)

               Puses vienojas veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tarifu kvotas tiks izmantotas tā, ka iespējams regulāri importēt produkciju un var efektīvi ievest nolīgto importa apjomu.

         Šo vēstuļu apmaiņu Puses apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.
   Man ir tas gods apstiprināt, ka Eiropas Kopiena piekrīt šīs vēstules saturam.
   Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Norvēģijas Karalistes valdība piekrīt iepriekš izklāstītajam.”
   Man ir tas gods apstiprināt, ka Norvēģijas valdība piekrīt Jūsu vēstules saturam.
   Godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!


title: Padomes Lēmums 2005/681/TI (2005. gada 20. septembris), ar ko izveido Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) un atceļ Lēmumu 2000/820/TI

text:
               1.10.2005

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 256/63

      PADOMES LĒMUMS 2005/681/TI
   (2005. gada 20. septembris),
   ar ko izveido Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) un atceļ Lēmumu 2000/820/TI
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),
   tā kā:

               (1)

               Eiropadome 1999. gada 15. un 16. oktobra sanāksmē Tamperē vienojās, ka būtu jāizveido Eiropas Policijas akadēmija, turpmāk – “CEPOL”, lai izglītotu policijas vecākos virsniekus.

               (2)

               Eiropas Policijas akadēmiju izveidoja ar Padomes Lēmumu 2000/820/TI (2).

               (3)

               Ir kļuvis skaidrs, ka CEPOL darbību varētu uzlabot, ja to finansētu Eiropas Savienības vispārējais budžets un ja Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību piemērotu arī direktoram un CEPOL sekretariāta personālam.

               (4)

               Tādēļ sakarā ar Padomes 2005. gada 24. februāra secinājumiem bija jāīsteno iepriekš minētie grozījumi un tādēļ jāatceļ Lēmums 2000/820/TI un jāaizstāj ar jaunu Padomes lēmumu par CEPOL.

               (5)

               Saskaņā ar Lēmumā 2000/820/TI noteiktajiem vispārīgiem principiem CEPOL būtu jāturpina darboties kā tīklam, apvienojot mācību iestādes dalībvalstīs, kuru pienākums cita starpā ir apmācīt vecākos policijas virsniekus.

               (6)

                  CEPOL savi uzdevumi būtu jāveic pakāpeniski, ņemot vērā gada darba programmās izvirzītos mērķus un pieejamos resursus.

               (7)

               Jāveic vairākas tehniskas izmaiņas, lai CEPOL struktūru pielāgotu procedūrām, kas jāievēro attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu, Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.

               (8)

               Kas attiecas uz citiem noteikumiem, tie cik vien iespējams balstās uz Lēmumu 2000/802/TI.

               (9)

               Tehniskās izmaiņas ietver grozījumus noteikumiem par attiecībām ar trešām valstīm, valdes darbību, direktora uzdevumiem, CEPOL sekretariāta personālu, finansiālām prasībām, piekļuvi dokumentiem un izvērtēšanu.

               (10)

               Lai garantētu nepārtrauktību, ir vajadzīgi īpaši pārejas noteikumi,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   I NODAĻA
   IZVEIDE, TIESĪBSUBJEKTĪBA UN MĪTNE
   1. pants
   Izveide
   1.   Ar šo izveido Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL). To uzskata par tā CEPOL pēcteci, kas izveidota ar Lēmumu 2000/820/TI.
   2.   Neskarot turpmāku attīstību, CEPOL darbojas kā tīkls, vienojot dalībvalstu valsts mācību iestādes, kuru uzdevumos ietilpst vecāko policijas virsnieku apmācība un kuras šajā sakarā cieši sadarbojas.
   3.   CEPOL uzdevums ir īstenot valdes pieņemtās programmas un iniciatīvas.
   2. pants
   Tiesībsubjektība
   1.   CEPOL ir tiesību subjekts.
   2.   Visās dalībvalstīs CEPOL ir visplašākā tiesībspēja un līgumspēja, kāda var būt juridiskām personām saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem. Jo īpaši CEPOL var iegādāties un atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu un būt puse tiesas procesā.
   3.   Direktors pārstāv CEPOL visās tiesiskās darbībās un saistībās.
   3. pants
   Privilēģijas un imunitāte
   Uz CEPOL direktoru un tā sekretariāta personālu attiecas Protokols par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti, izņemot personālu, kas norīkots no dalībvalstīm.
   4. pants
   Mītne

      CEPOL mītne atrodas Bramshilā (Bramshill), Apvienotajā Karalistē.
   II NODAĻA
   PAMATNOSTĀDNES, MĒRĶI UN UZDEVUMI
   5. pants
   Pamatnostādnes

      CEPOL mērķis ir palīdzēt sagatavot dalībvalstu vecākos policijas virsniekus, optimizējot sadarbību starp dažādiem CEPOL elementiem. Tā atbalsta un veido Eiropas pieeju to galveno problēmu risināšanā, ar kurām dalībvalstis saskaras, cīnoties pret noziedzību, novēršot noziedzību un uzturot kārtību, likumību un sabiedrības drošību, jo īpaši risinot šo problēmu pārrobežu izpausmes.
   6. pants
   Mērķi

      CEPOL ir šādi mērķi:

               1)

               palielināt informētību par citu dalībvalstu policijas sistēmām un struktūrām un policijas pārrobežu sadarbību Eiropas Savienībā;

               2)

               uzlabot informētību par starptautiskajiem un Savienības instrumentiem, jo īpaši šādās jomās:

                           a)

                           Eiropas Savienības iestādēm, to darbību un lomu, kā arī Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas metodēm un juridiskiem instrumentiem, jo īpaši saistībā ar tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību;

                           b)

                           Eiropola mērķiem, uzbūvi un darbību, kā arī veidiem, kā paplašināt Eiropola un attiecīgo dalībvalstu tiesībaizsardzības dienestu sadarbību organizētās noziedzības apkarošanā;

                           c)

                              Eurojust mērķiem, struktūru un darbību;

               3)

               nodrošināt pienācīgu apmācību attiecībā uz demokrātiskiem aizsargmehānismiem, īpaši tiesībām uz aizstāvību.

         7. pants
   Uzdevumi
   Lai sasniegtu šos mērķus, CEPOL var veikt šādus pasākumus:

               a)

               nodrošināt uz kopīgiem standartiem balstītus mācību kursus vecākajiem policijas virsniekiem;

               b)

               atbalstīt saskaņotu vidējā līmeņa policijas darbinieku, vidējā līmeņa specializēto policijas darbinieku un specializēto policijas darbinieku mācību programmu izstrādi attiecībā uz Eiropas policijas pārrobežu sadarbību un palīdzēt izveidot attiecīgās padziļinātās mācības programmas, kā arī izstrādāt un nodrošināt mācības pasniedzējiem;

               c)

               nodrošināt specializētas mācības policijas darbiniekiem, kuriem ir svarīga loma starptautiskās noziedzības apkarošanā, īpašu uzmanību veltot organizētajai noziedzībai;

               d)

               izplatīt paraugpraksi un izpētes rezultātus;

               e)

               izstrādāt un nodrošināt mācības, lai sagatavotu Eiropas Savienības policiju līdzdalībai nemilitāru krīžu noregulēšanā;

               f)

               izstrādāt un nodrošināt mācības kandidātvalstu policijas iestādēm, tostarp mācības augstākstāvošiem policijas darbiniekiem;

               g)

               veicināt ar mācībām saistītu policijas darbinieku apmaiņu un norīkošanu;

               h)

               izveidot elektronisku tīklu, kas palīdz CEPOL veikt savus uzdevumus, nodrošinot visu vajadzīgo drošības pasākumu ievērošanu;

               i)

               dot iespēju dalībvalstu vecākajiem policijas virsniekiem apgūt svešvalodas.

         8. pants
   Sadarbība ar citām struktūrām
   1.   CEPOL var sadarboties ar attiecīgām Eiropas Savienības struktūrām tiesībaizsardzības un citās saistītās jomās un ar attiecīgām mācību iestādēm Eiropā.
   2.   CEPOL var sadarboties ar valsts mācību iestādēm valstīs, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, jo īpaši ar kandidātvalstu mācību iestādēm, kā arī ar Islandes, Norvēģijas un Šveices attiecīgajām mācību iestādēm.
   3.   Valde var pilnvarot CEPOL direktoru risināt sarunas par sadarbības līgumiem ar 1. un 2. punktā minētajām iestādēm.
   Tādus sadarbības līgumus var noslēgt tikai ar valdes atļauju.
   Sadarbības līgumus ar iestādēm valstīs, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, var noslēgt tikai pēc tam, kad Padome to apstiprinājusi.
   4.   CEPOL var ņemt vērā Eiropola un/vai ES dalībvalstu Policijas augstāko amatpersonu taktiskās grupas ieteikumus, neskarot noteikumus, kas reglamentē CEPOL darba programmas pieņemšanu.
   III NODAĻA
   STRUKTŪRVIENĪBAS, PERSONĀLS UN KONTAKTPERSONAS
   9. pants
   Struktūrvienības

      CEPOL struktūrvienības ir šādas:

               1)

               valde;

               2)

               direktors, kurš vada CEPOL sekretariātu.

         10. pants
   Valde
   1.   Valdē ir pa vienai delegācijai no katras dalībvalsts. Katrai delegācijai ir viena balss.
   2.   Izvēloties valdes locekļus, priekšroku dod valstu mācību iestāžu direktoriem. Ja dalībvalstī ir vairāki direktori, tie visi veido delegāciju. Valdes priekšsēdētājs ir tās dalībvalsts pārstāvis, kas ir Eiropas Savienības Padomes prezidentvalsts.
   3.   Eiropas Savienības Komisijas, Padomes ģenerālsekretariāta, un Eiropola pārstāvjus aicina piedalīties sanāksmēs kā novērotājus bez balsstiesībām.
   4.   Kopā ar valdes locekļiem sanāksmes var apmeklēt arī eksperti.
   5.   CEPOL direktors piedalās valdes sanāksmēs bez balsstiesībām.
   6.   Valdes sanāksmes notiek vismaz divreiz gadā.
   7.   Ja šajā lēmumā nav noteikts citādi, valde pieņem lēmumus ar divu trešdaļu locekļu balsu vairākumu.
   8.   Valde pieņem savu reglamentu.
   9.   Valde pieņem:

               a)

               kopīgu mācību programmu, mācību moduļus, mācīšanas metodes, metodiku un citus mācību līdzekļus;

               b)

               lēmumu, ar ko ieceļ direktoru;

               c)

               ar vienprātīgu lēmumu budžeta projektu, ko iesniedz Komisijai;

               d)

               apspriedusies ar Komisiju, darba programmu, ko iesniedz Padomei apstiprināšanai;

               e)

               gada pārskatu un CEPOL piecu gadu darbības ziņojumu, ko iesniedz Komisijai un Padomei, lai Padome tos varētu ņemt vērā un apstiprināt;

               f)

               pēc direktora ierosinājuma un saņemot Komisijas piekrišanu, īstenošanas noteikumus, ko piemēro CEPOL personālam.

         10.   Absolūtas nepieciešamības gadījumā valde var pieņemt lēmumu izveidot darba grupas, kas sniedz ieteikumus, izstrādā un ierosina stratēģijas, mācību saturu un līdzekļus, vai pilda citas padomdevēja funkcijas, kuras var būt vajadzīgas valdei. Valde izstrādā noteikumus, kas reglamentē darba grupu izveidi un darbību.
   11.   Valde attiecībā uz direktoru izmanto 13. panta 3. punktā minētās pilnvaras.
   12.   Neskarot 9. punkta d) un e) apakšpunktu, darba programmu, gada pārskatu par CEPOL darbību un CEPOL piecu gadu darbības ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Komisijai informācijai, un tos dara zināmus sabiedrībai.
   11. pants
   Direktors
   1.   Valde uz četriem gadiem ar iespēju pilnvaru laiku pagarināt vienu reizi ieceļ direktoru, izvērtējot atlases komitejas iesniegto vismaz trīs kandidātu sarakstu.
   Valde izveido noteikumus kandidātu atlasei. Padome noteikumus apstiprina pirms to stāšanās spēkā.
   2.   Valde var pieņemt lēmumu par direktora pilnvaru laika pagarinājumu.
   3.   Valde var atcelt direktoru no amata.
   4.   Direktors atbild par CEPOL darba ikdienas vadību. Viņš atbalsta valdes darbu. Viņš:

               a)

               attiecībā uz personālu īsteno pilnvaras, kas noteiktas 12. panta 3. punktā;

               b)

               veic visus vajadzīgos pasākumus, tostarp iekšējo administratīvo instrukciju pieņemšanu un ziņojumu publicēšanu, lai nodrošinātu CEPOL darbību saskaņā ar šo lēmumu;

               c)

               izstrādā valdei iesniedzamo provizorisko budžeta projektu, provizorisko gada pārskata projektu un provizorisko darba programmas projektu;

               d)

               īsteno budžetu;

               e)

               sazinās ar attiecīgajiem dalībvalstu dienestiem;

               f)

               koordinē darba programmas īstenošanu;

               g)

               veic citas funkcijas, ko viņam noteikusi valde.

         5.   Direktors par savu darbību atskaitās valdei.
   6.   Ja Padome lūdz, direktors tai ziņo par savu pienākumu izpildi. Direktors var rīkoties tāpat, ja šādu lūgumu izteicis Eiropas Parlaments.
   7.   Direktors risina sarunas ar uzņēmēju dalībvalsti par mītnes līgumu un iesniedz to apstiprināšanai valdei.
   12. pants

      CEPOL sekretariāts

      CEPOL sekretariāts palīdz CEPOL tā darbībai nepieciešamo administratīvo pienākumu izpildē un īsteno gada programmu, un attiecīgos gadījumos – papildu programmas un ierosmes.
   13. pants

      CEPOL sekretariāta personāls
   1.   Uz CEPOL direktoru un CEPOL sekretariāta darbiniekiem, kas pieņemti darbā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā, attiecas Eiropas Kopienu Civildienestu noteikumi, Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, kurus šo Civildienestu noteikumu un nodarbināšanas kārtības piemērošanai ir kopīgi pieņēmušas Eiropas Kopienu iestādes.
   2.   Nolūkā īstenot Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1968. gada 29. februāris), ar ko apstiprina Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību un ievieš īpašus pasākumus, kas uz laiku attiecināmi uz Komisijas amatpersonām, (3)
      CEPOL pielīdzina aģentūrai Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 1.a panta 2. punkta nozīmē.
   3.   Saskaņā ar šā lēmuma 10. panta 11. punktu un 11. panta 4. punkta a) apakšpunktu CEPOL attiecībā uz sekretariāta personālu izmanto pilnvaras, kas iecelšanas lēmējinstitūcijai piešķirtas ar Civildienestu noteikumiem, un iestādei, kas ir tiesīga noslēgt līgumus, – ar Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.
   4.   CEPOL sekretariāta darbinieki ir amatpersonas, ko uz laiku norīkojušas iestādes Eiropas Kopienu Civildienestu noteikumu nozīmē, eksperti, ko uz laiku norīkojušas dalībvalstis, un citi darbinieki, ko CEPOL pēc vajadzības uz laiku pieņem darbā, lai veiktu uzticētos uzdevumus.
   5.   Dalībvalstis valstu ekspertus norīko uz CEPOL sekretariātu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2003/479/EK (2003. gada 16. jūnijs) par noteikumiem, kuri jāpiemēro attiecībā uz valstu ekspertiem un militāro personālu, kas norīkots uz Padomes ģenerālsekretariātu (4), ko piemēro pēc analoģijas.
   14. pants
   Kontaktpersonas
   Katra dalībvalsts var iecelt CEPOL valstu kontaktpersonu. Neskarot dalībvalstu tiesības iecelt šo kontaktpersonu pēc pašas ieskatiem, priekšroku dod tādām kontaktpersonām, kas ir arī dalībvalstu delegāciju pārstāvji valdē. Valsts kontaktpersona nodrošina efektīvu sadarbību starp CEPOL un mācību iestādēm.
   IV NODAĻA
   FINANSIĀLĀS PRASĪBAS
   15. pants
   Budžets
   1.   Neskarot cita veida ienākumus, CEPOL ieņēmumus veido Kopienas subsīdija no Eiropas Savienības vispārējā budžeta (Komisijas sadaļā).
   2.   CEPOL izdevumi ietver personāla, administratīvos, infrastruktūras un darbības izdevumus.
   3.   Direktors izstrādā CEPOL ieņēmumu un izdevumu provizorisku pārskatu nākamajam finanšu gadam un kopā ar provizorisku štatu sarakstu nodod to valdei.
   4.   Ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvaroti.
   5.   Valde pieņem provizorisko pārskatu, tostarp provizorisko štatu sarakstu kopā ar provizorisko darba programmu, un vēlākais līdz katra gada 31. martam nodod to Komisijai. Ja Komisijai ir iebildumi pret provizorisko pārskatu, tā konsultējas ar valdi 30 dienās pēc provizoriskā pārskata saņemšanas.
   6.   Komisija minēto pārskatu nodod Parlamentam un Padomei (turpmāk “budžeta lēmējinstitūcija”) kopā ar Eiropas Savienības provizorisko budžeta projektu.
   7.   Ņemot vērā pārskatu, Komisija Eiropas Savienības provizoriskā budžeta projektā iekļauj aprēķinus, ko tā uzskata par vajadzīgiem attiecībā uz štatu sarakstu, un no vispārējā budžeta ieskaitāmās subsīdijas apmēru, un nodod to budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar Līguma 272. pantu.
   8.   Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina apropriācijas attiecībā uz CEPOL piešķiramo subsīdiju. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem CEPOL štatu sarakstu.
   9.   Valde pieņem CEPOL budžetu un štatu sarakstu. Tie kļūst noteicoši pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta galīgās pieņemšanas. Vajadzības gadījumā tos attiecīgi pielāgo.
   10.   Visi grozījumi budžetā, tostarp štatu sarakstā, ir veicami saskaņā ar 5. līdz 9. punktā noteikto procedūru.
   11.   Valde iespējami īsā laikā informē budžeta lēmējinstitūciju par savu nodomu īstenot jebkuru projektu, kam var būt būtiskas sekas finansiālajā ziņā attiecībā uz CEPOL budžeta finansēšanu, jo īpaši par projektiem, kuri saistīti ar īpašumu, piemēram, ēku nomāšanu vai pirkšanu. Valde par šādiem projektiem informē arī Komisiju.
   12.   Ja budžeta lēmējinstitūcijas nodaļa ir paziņojusi par nodomu izteikt atzinumu, tā šo atzinumu CEPOL valdei nosūta sešās nedēļās no dienas, kad paziņots par projektu.
   16. pants
   Budžeta izpilde un kontrole
   1.   CEPOL budžetu izpilda direktors.
   2.   Pēc katra finanšu gada beigām vēlākais līdz 1. martam CEPOL grāmatvedis nodod Komisijas grāmatvedim provizoriskos pārskatus un ziņojumu par attiecīgā finanšu gada budžeta un finanšu vadību. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar 128. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5) (Finanšu regula).
   3.   Pēc katra finanšu gada beigām vēlākais līdz 31. martam Komisijas grāmatvedis nodod Revīzijas palātai CEPOL provizoriskos pārskatus kopā ar ziņojumu par budžeta un finanšu vadību attiecīgajā finanšu gadā. Ziņojumu par budžeta un finanšu vadību attiecīgajā finanšu gadā nosūta arī Parlamentam un Padomei.
   4.   Saņemot Revīzijas palātas apsvērumus par CEPOL provizoriskajiem pārskatiem, saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu direktors uz savu atbildību izstrādā CEPOL galīgo pārskatu un nodod to valdei atzinuma sniegšanai.
   5.   Valde sniedz savu atzinumu par CEPOL galīgo pārskatu.
   6.   Vēlākais līdz nākamā gada 1. jūlijam direktors galīgo pārskatu kopā ar valdes atzinumu nosūta Komisijai, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un Padomei.
   7.   Galīgo pārskatu publicē.
   8.   Vēlākais līdz 30. septembrim direktors nosūta Revīzijas palātai atbildi uz tās novērojumiem. Šo atbildi nosūta arī CEPOL valdei.
   9.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz n + 2 gada 30. aprīlim atbrīvo CEPOL direktoru no atbildības attiecībā uz n gada budžeta izpildi.
   17. pants
   Finanšu noteikumi
   Valde, apspriedusies ar Komisiju, vienprātīgi pieņem finanšu noteikumus, ko piemēro CEPOL. Tos pieņemot, nedrīkst atkāpties no Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 23. decembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (6), ja vien šādas atkāpes nav īpaši vajadzīgas CEPOL darbībai un par tām saņemta iepriekšēja Komisijas piekrišana. Par šādām atkāpēm informē budžeta lēmējinstitūciju.
   18. pants
   Krāpšanas apkarošana
   1.   Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, bez ierobežojumiem piemēro noteikumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (7).
   2.   CEPOL pievienojas 1999. gada 25. maija iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un nekavējoties izstrādā attiecīgus noteikumus, ko piemēro CEPOL direktoram un CEPOL sekretariāta personālam.
   3.   Lēmumos par finansējumu un no tiem izrietošajās vienošanās par īstenošanu un īstenošanas pasākumos skaidri paredzēts, ka Revīzijas palāta un OLAF vajadzības gadījumā var veikt pārbaudes uz vietas pie CEPOL finansējuma saņēmējiem un aģentiem, kas atbildīgi par finansējuma piešķiršanu.
   V NODAĻA
   DAŽĀDI NOTEIKUMI
   19. pants
   Valodas
   Noteikumi, kas paredzēti Regulā Nr. 1 (1958. gada 15. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (8), attiecas uz CEPOL. Šīs regulas 10. panta 9. punkta e) apakšpunktā minēto gada pārskatu Padomei sagatavo Eiropas Savienības iestāžu oficiālajās valodās.
   20. pants
   Piekļuve dokumentiem
   Pēc direktora ierosinājuma un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas CEPOL valde pieņem noteikumus par piekļuvi CEPOL dokumentiem, ņemot vērā principus un ierobežojumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (9).
   21. pants
   Izvērtēšana
   1.   Piecos gados pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas un pēc tam ik pēc pieciem gadiem valde pasūta neatkarīgu ārēju novērtējumu par šā lēmuma un CEPOL darbību īstenošanu.
   2.   Katrā novērtējumā izvērtē šā lēmuma ietekmi un CEPOL darbības derīgumu, nozīmi un efektivitāti.
   3.   Valde saņem novērtējumu un nāk klajā ar ieteikumiem Komisijai attiecībā uz CEPOL struktūru un darbību. Gan novērtējuma rezultātus, gan ieteikumus iekļauj piecu gadu pārskatā, ko izstrādā saskaņā ar 10. panta 9. punkta e) apakšpunktā paredzēto procedūru.
   22. pants
   Padomes pieņemti lēmumi
   Pieņemot lēmumus saskaņā ar 8. panta 3. punktu, 10. panta 9. punkta d) un e) apakšpunktu, 11. panta 1. punktu un 16. panta 9. punktu, Padome pieņem lēmumus ar locekļu balsu kvalificētu vairākumu.
   VI NODAĻA
   PĀREJAS NOTEIKUMI
   23. pants
   Vispārējā juridiskā pēctecība
   1.   Ar šo lēmumu izveidotā CEPOL ir vispārējā juridiskā pēctece attiecība uz visiem līgumiem, saistībām un īpašumiem, kurus noslēgusi, uzņēmusies vai iegādājusies tā CEPOL, ko izveidoja ar Lēmumu 2000/820/TI.
   2.   Neskarot 11. panta 7. punktu, mītnes nolīgums, kas noslēgts atbilstīgi Lēmuma 2000/820/TI 4. panta 1. punktam, paliek spēkā attiecībā uz CEPOL, kuru izveido ar šo lēmumu, līdz to atceļ.
   24. pants
   Direktors un personāls
   1.   Saskaņā ar Lēmuma 2000/820/TI 4. panta 2. punktu ieceltais direktors uz atlikušo amata pilnvaru laiku ir direktors šā lēmuma 11. panta nozīmē.
   2.   Gadījumā, ja viņš nevēlas vai nespēj rīkoties saskaņā ar 1. punktu, valde ieceļ pagaidu direktoru ilgākais uz 18 mēnešiem, līdz tiek veikta šā lēmuma 11. panta 1. punktā paredzētā iecelšanas procedūra.
   3.   Darba līgumi, kas noslēgti pirms šā lēmuma pieņemšanas, paliek spēkā.
   4.   Valstu ekspertus, kas norīkoti uz CEPOL, kura izveidota ar Lēmumu 2000/820/TI, var turpināt norīkot uz CEPOL saskaņā ar šā lēmuma 13. panta 5. punktu.
   25. pants
   Budžets
   1.   Atbrīvošanu no atbildības attiecībā uz budžetiem, kas izveidoti, pamatojoties uz Lēmuma 2000/820/TI 5. panta 3. punktu, veic saskaņā ar Finanšu regulu, kas pieņemta, par pamatu izmantojot Lēmuma 2000/820/TI 5. panta 3. punktu.
   2.   Visus izdevumus, ko rada šādas CEPOL saistības atbilstīgi Finanšu regulai, kas pieņemta saskaņā ar Lēmumu 2000/820/TI 5. panta 3. punktu, pirms ir stājies spēkā šis lēmums, un kas vēl tai laikā nav samaksāti, sedz no CEPOL budžeta, kā tas noteikts šajā lēmumā.
   3.   Pirms ir beidzies deviņu mēnešu periods pēc šā lēmuma stāšanās spēkā, valde vienprātīgi nosaka summu, ar ko segt šā panta 2. punktā minētos izdevumus. Līdzvērtīgu summu, ko finansē no to budžetu uzkrātā pārpalikuma, kas apstiprināti saskaņā ar Lēmuma 2000/820/TI 5. panta 3. punktu, pārskaita uz 2006. gada budžetu, kas noteikts ar šo lēmumu, un veido piešķirtos ieņēmumus, ar ko sedz šos izdevumus.
   Ja pārpalikumi nav pietiekami, lai segtu 2. punktā minētos izdevumus, dalībvalstis nodrošina nepieciešamo finansējumu, pamatojoties uz Lēmumu 2000/820/TI.
   4.   To budžetu pārpalikumu atlikumu, kas apstiprināti, pamatojoties uz Padomes 2000/820/TI 5. panta 3. punktu, atmaksā dalībvalstīm. Katrai dalībvalstij maksājamās summas apjomu aprēķina, par pamatu izmantojot Lēmuma 2000/820/TI 5. panta 2. punktā noteiktās dalībvalstu ikgadējās iemaksas CEPOL budžetā.
   Iepriekš minēto atlikumu atmaksā dalībvalstīm trīs mēnešu laikā pēc tam, kad ir noteikta 3. punktā minētā summa un kad ir pabeigta atbrīvošana no atbildības attiecībā uz budžetiem, kas izveidoti, pamatojoties uz Lēmuma 2000/820/TI 5. panta 3. punktu.
   5.   CEPOL turpina īstenot Kopienas finansētos projektus, kuros piedalās ar Padomes Lēmumu 2000/820/TI izveidotā CEPOL, tostarp CARDS un MEDA programmas projektus.
   26. pants
   Darba programma un gada pārskats
   1.   Saskaņā ar Lēmuma 2000/820/TI 3. pantu pieņemto tālākizglītības gada programmu uzskata par 10. panta 9. punkta d) apakšpunktā minētu darba programmu, ņemot vērā grozījumus, ko pieņem saskaņā ar šo lēmumu.
   2.   CEPOL 2005. gada pārskatu sagatavo saskaņā ar Lēmuma 2000/820/TI 3. pantā paredzēto procedūru.
   27. pants
   Iestāžu noteikumi
   1.   Īstenojot šā lēmuma pagaidu noteikumus, ar šā lēmuma 10. punktu izveidotā valde aizstāj ar Lēmumu 2000/820/TI izveidoto valdi.
   2.   Neskarot šā lēmuma 28. punktu, attiecīgie Lēmuma 2000/820/TI noteikumi un visi noteikumi, kas pieņemti to īstenošanai, paliek spēkā, īstenojot šā lēmuma pagaidu noteikumus.
   28. pants
   Pasākumi, kas jāsagatavo pirms stāšanās spēkā
   Ar Lēmumu 2000/820/TI izveidotā valde, kā arī saskaņā ar to lēmumu ieceltais direktors veic sagatavošanās darbus šādu instrumentu pieņemšanai:

               a)

               10. panta 8. punktā minētais valdes reglaments;

               b)

               10. panta 9. punkta f) apakšpunktā minētie īstenošanas noteikumi, ko piemēro CEPOL personālam;

               c)

               11. panta 1. punktā minētie noteikumi kandidātu atlasei;

               d)

               11. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētie pasākumi;

               e)

               17. pantā minētie finanšu noteikumi, ko piemēro CEPOL;

               f)

               noteikumi, kas jāizstrādā saskaņā ar 18. panta 2. punktu, un

               g)

               20. pantā minētie noteikumi par piekļuvi CEPOL dokumentiem.

         VII NODAĻA
   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
   29. pants
   Atcelšana
   Neskarot šā lēmuma VI nodaļu, atceļ Lēmumu 2000/820/TI.
   30. pants
   Stāšanās spēkā
   Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 1. janvārī. Tomēr 28. pantu piemēro no nākamās dienas pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   31. pants
   Publicēšana
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2005. gada 20. septembrī

            Padomes vārdā —

            priekšsēdētāja

         M. BECKETT

      (1)  Atzinums sniegts 2005. gada 12. aprīlī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (2)  OV L 336, 30.12.2000., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/567/TI (OV L 251, 27.7.2004., 20. lpp.).

      (3)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 723/2004 (OV L 124, 27.4.2004., 1. lpp.).

      (4)  OV L 160, 28.6.2003., 72. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/240/EK (OV L 74, 12.3.2004., 17. lpp.).

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (6)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      (7)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

      (8)  OV 17, 6.10.1958., 385./58. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

      (9)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.


title: Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2003. gada 20. marts) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2003/4)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

32003D0004

Oficiālais Vēstnesis L 078 , 25/03/2003 Lpp. 0016 - 0019

		Eiropas Centrālās bankas Lēmums(2003. gada 20. marts),par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības(ECB/2003/4)(2003/205/EK)EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 106. panta 1. punktu, un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 16. pantu,tā kā:(1) Saskaņā ar Līguma 106. panta 1. punktu un Statūtu 16. pantu vienīgi Eiropas Centrālajai bankai (ECB) ir ekskluzīvas tiesības atļaut banknošu emisiju Kopienā. Šie panti arī nosaka, ka ECB un valstu centrālās bankas var emitēt šīs naudaszīmes. Ievērojot 10. pantu Padomes Regulā (EK) 974/98 (1998. gada 3. maijs) par euro ieviešanu [1], ECB un iesaistīto dalībvalstu valstu centrālās bankas (še turpmāk "VCB") laiž apgrozībā euro banknotes.(2) Eiropas Monetārais institūts (EMI) veica sagatavošanās darbus euro banknošu izgatavošanai un emisijai, jo īpaši attiecībā uz euro banknošu dizainparaugiem; ņemot vērā Eiropas banknošu lietotāju apvienību īpašās vizuālās un tehniskās prasības, tas veicināja lietotājus atzīt un pieņemt jauno euro banknošu nominālās vērtības un parametrus.(3) EMI un ECB tiesību pārņēmējam pieder EMI sākotnēji piederošo euro dizainparaugu autortiesības. ECB un VCB, kas rīkojas ECB vārdā, var realizēt šīs autortiesības attiecībā uz atveidojumiem, ko emitē vai izplata, pārkāpjot šīs autortiesības, piemēram, cita starpā, atveidojumiem, kuri var nelabvēlīgi ietekmēt euro banknošu statusu.(4) ECB un VCB tiesības emitēt euro banknotes ietver arī kompetenci piemērot visus vajadzīgos tiesiskos līdzekļus, lai aizsargātu euro banknošu kā maksāšanas līdzekļa integritāti. ECB vajadzētu veikt pasākumus obligātā aizsardzības līmeņa nodrošināšanai visās dalībvalstīs, lai garantētu, ka iedzīvotāji spēj atšķirt īstas euro banknotes no atveidojumiem. Tādēļ ir nepieciešams izveidot kopīgus noteikumus, saskaņā ar kuriem euro banknošu atveidošana būs atļauta.(5) Šā lēmuma noteikumi neierobežo krimināllikuma piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz naudas viltošanu.(6) Euro banknošu atveidošana elektroniskā formātā ir uzskatāma par likumīgu vienīgi tad, ja to izgatavotājs veic atbilstošus tehniskus pasākumus, lai novērstu izdruku izplatīšanos, pastāvot iespējai, ka iedzīvotāji izdrukas varētu kļūdaini uzskatīt par euro banknotēm.(7) Kompetence, kas nepieciešama, lai veiktu pasākumus euro banknošu kā maksāšanas līdzekļu integritātes aizsargāšanai, ietver kompetenci pieņemt kopīgu režīmu, saskaņā ar kuru VCB ir gatavas bojātu vai deformētu banknošu apmaiņai. Saskaņā ar šo režīmu ir noteiktas atsevišķas euro banknošu kategorijas, ko VCB ir jāietur tad, kad šīs banknotes nodod tām apmaiņai.(8) Oriģinālās euro banknotes daļai, kas ir jāuzrāda, lai varētu pretendēt uz tās apmaiņu, ir jāatbilst obligātajām prasībām attiecībā uz izmēriem. Šie izmēri būtu jāizsaka kā oriģinālās euro banknotes virsmas laukuma procentuālā daļa pirms tās bojāšanas vai deformēšanas, lai novērstu izmēru sagrozījumus, piemēram, gadījumos, kad euro banknote deformējas vai bojājas saraušanās rezultātā.(9) Lai veicinātu visus profesionālos banknošu rīkotājus pienācīgi izmantot aizsargierīces, tad, kad tie lūdz VCB apmanīt aizsardzības ierīču izmantošanas rezultātā sabojātās euro banknotes, VCB ir lietderīgi pieprasīt no rīkotājiem samaksu, lai kompensētu veikto analīzi saistībā ar šo euro banknošu apmaiņu.(10) Maksu neiekasē, ja bojājums vai deformējums radies laupīšanas, tās mēģinājuma vai zādzības rezultātā.(11) Euro banknotes, kas ir vairumā deformētas vai sabojātas aizsargierīču lietošanas dēļ, būtu jāiesniedz paciņās, kuras satur minimālo banknošu skaitu.(12) ECB ekskluzīvās tiesības atļaut euro banknošu emisiju Kopienas iekšienē paredz arī tiesības izņemt euro banknotes no aprites un ieviest kopīgu režīmu, ko piemēro, lai ECB un VCB varētu veikt šo izņemšanu.(13) Skaidrības un juridiskās noteiktības labad būtu lietderīgi kodificēt Lēmumu ECB/2001/7 (2001. gada 30. augusts) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības [2], kas grozīts ar Lēmumu ECB/2001/14 [3], un padarīt caurskatāmākus ECB un VCB uzdevumus attiecībā uz noteikumiem par euro banknošu atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsNominālvērtības un parametri1. Pirmās euro banknošu sērijas veido septiņas nominālvērtības no pieciem līdz 500 euro, kas ataino tēmu "Eiropas laikmeti un stili" ar šādiem galvenajiem parametriem.Nominālvērtība (EUR) | Izmēri | Dominējošā krāsa | Dizains |5 | 120 × 62 mm | Pelēka | Klasisks |10 | 127 × 67 mm | Sarkana | Romāņu |20 | 133 × 72 mm | Zila | Gotisks |50 | 140 × 77 mm | Oranžs | Renesanses |100 | 147 × 82 mm | Zaļš | Baroka un rokoko |200 | 153 × 82 mm | Dzelteni brūns | Tērauda un stikla arhitektūra |500 | 160 × 82 mm | Purpursarkana | Modernā 20. gadsimta arhitektūra |2. Uz septiņām nominālvērtībām euro banknošu sērijās banknotes virspusē (priekšpusē) ir attēloti vārti un logi un otrā pusē (aizmugurē) — tilti. Visas septiņas nominālvērtības ir raksturīgas dažādiem iepriekšminētajiem mākslinieciskajiem posmiem. Pie citiem dizainu elementiem pieder: Eiropas Savienības simbols; ar romiešu vai grieķu alfabēta burtiem rakstīts valūtas nosaukums; ECB iniciāļi to oficiālajās valodās; © simbols, kas norāda, ka autortiesības pieder ECB; un ECB prezidenta paraksts.2. pantsAtveidošanas noteikumi euro banknotēm1. "Atveidojums" ir jebkurš materiāls vai nemateriāls attēls, kurā izmantota visa euro banknote vai tās daļa, kā norādīts 1. pantā, vai tās atsevišķi dizaina elementi, kā, piemēram, inter alia, krāsa, izmēri, burti un simboli, un šis attēls var līdzināties vai radīt vispārēju iespaidu kā par euro banknoti, neatkarīgi no šā:a) attēla izmēra; vaib) materiāla(-iem) vai metodes(-ēm), kas izmantoti tā radīšanā; vaic) tā, vai elementi vai ilustrācijas, kas nav ņemti no banknotes, ir pievienoti attēlam vai nav; vaid) tā, vai ir mainīts euro banknotes zīmējums, kā, piemēram, burti vai simboli.2. Atveidojumus, kurus sabiedrība varētu noturēt par īstām euro banknotēm, uzskata par nelikumīgiem.3. Atveidojumus, kas atbilst turpmāk norādītajiem kritērijiem, uzskata par likumīgiem, ja nepastāv risks, ka plašā sabiedrībā tos varētu noturēt par īstām euro banknotēm:a) vienas euro banknotes puses atveidojumus, kā norādīts 1. pantā, ar noteikumu, ka atveidojuma izmērs ir vismaz 125 % vai vismaz 75 % gan no attiecīgās banknotes garuma, gan platuma, kā norādīts 1. pantā; vaib) abu euro banknotes pušu atveidojumus, kā noteikts 1. pantā, ar noteikumu, ka atveidojuma izmērs ir vismaz 200 % vai vismaz 50 % gan no attiecīgās banknotes garuma, gan platuma, kā norādīts 1. pantā; vaic) atsevišķu euro banknotes zīmējuma elementu atveidojumus, kā norādīts 1. punktā, ar noteikumu, ka šāds zīmējuma elements nav attēlots uz fona, kas atgādina banknoti; vaid) vienas puses atveidojumus, kas ataino euro banknotes priekšpuses un aizmugures daļu, ar noteikumu, ka šī daļa ir mazāka par vienu trešdaļu no euro banknotes oriģināla priekšpuses vai aizmugures, kā norādīts 1. pantā; vaie) atveidojumus, kas izgatavoti no materiāla, kurš nepārprotami atšķiras no papīra, kurš vizuāli ievērojami atšķiras no banknotēm izmantotā materiāla; vaif) nemateriālus atveidojumus, kas ir pieejami elektroniskā veidā tīmekļa vietnēs, izmantojot vai neizmantojot vadus, vai jebkurā citā veidā, kas ļauj sabiedrības locekļiem piekļūt šiem nemateriālajiem atveidojumiem vietā un laikā pēc savas izvēles, ar noteikumu:- ka atveidojumam pa diagonāli ir uzdrukāts vārds "PARAUGS" Arial vai tam līdzīgā šriftā. Vārda "PARAUGS" garums aizņem vismaz 75 % no atveidojuma garuma, un vārda "PARAUGS" augstums ir vismaz 15 % no atveidojuma platuma, un tas ir necaurspīdīgā (necaurredzamā) krāsā, kas kontrastē ar attiecīgās euro banknotes dominējošo krāsu, kā norādīts 1. pantā, un- ka elektroniskā atveidojuma izšķirtspēja tā oriģinālajā lielumā nepārsniedz 72 dpi (punktus collā).4. Saņemot rakstisku pieprasījumu, ECB un VCB sniedz apstiprinājumu, ka likumīgi ir arī atveidojumi, kas neatbilst 3. punkta kritērijiem, ciktāl plašā sabiedrībā tos kļūdaini neuzskata par īstām euro banknotēm, kā noteikts 1. pantā. Ja atveidojumu izgatavo tikai vienas iesaistītās dalībvalsts teritorijā, iepriekšminētos pieprasījumus adresē dalībvalsts VCB. Visos pārējos gadījumos šādus pieprasījumus adresē ECB.5. Atveidošanas noteikumi euro banknotēm attiecas arī uz banknotēm, kas ir izņemtas no apgrozības vai saskaņā ar šo lēmumu ir zaudējušas savu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusu.3. pantsDeformētu vai bojātu euro banknošu apmaiņa1. VCB pēc pieprasījuma un saskaņā ar 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem apmaina deformētās vai bojātās īstās euro banknotes kā likumīgu maksāšanas līdzekli šādos gadījumos:a) ja uzrāda vairāk nekā 50 % no euro banknotes; vaib) ja uzrāda 50 % vai mazāk no euro banknotes, ja pieprasītājs pierāda, ka iztrūkstošās daļas ir iznīcinātas.2. Papildinot 1. punktu, uz deformētu vai bojātu euro banknošu kā likumīgu maksāšanas līdzekļu apmaiņu attiecas šādi papildu nosacījumi:a) ja pastāv šaubas par pieprasītāja īpašuma tiesībām uz euro banknotēm vai par euro banknošu īstumu: identifikāciju nodrošina pieprasītājs;b) ja uzrāda ar tinti iekrāsotas, notraipītas vai piesūcinātas euro banknotes: sniedz rakstisku paskaidrojumu par krāsojuma, traipa vai piesūcinājuma veidu;c) ja aktivizētas aizsargierīces ir mainījušas euro banknošu krāsu, un tās uzrāda profesionāli banknošu rīkotāji, kā noteikts 6. panta 1. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu [4], tad profesionālie banknošu rīkotāji sniedz rakstisku paziņojumu par neitralizācijas iemeslu un raksturu;d) ja euro banknotes vairumā ir deformētas vai bojātas aizsargierīču lietošanas rezultātā: tās uzrāda 100 euro banknošu paciņās, ar noteikumu, ka uzrādīto euro banknošu apjoms ir pietiekams, lai izveidotu šādu paciņu.3. Neatkarīgi no iepriekšminētā:a) ja VCB zina vai tai ir pietiekami daudz iemeslu uzskatīt, ka euro banknotes ir tīšām deformētas vai sabojātas, tās atsakās apmainīt un ietur euro banknotes, lai izvairītos no šādu euro banknošu atgriešanās apritē vai lai neļautu pieprasītājam apmaiņas nolūkos tās uzrādīt citā VCB. Tomēr tās apmainīs deformētās vai bojātās euro banknotes, ja zinās vai ja tām būs pietiekams iemesls uzskatīt, ka pieprasītāji ir godīgi, vai ja pieprasītāji var pierādīt, ka viņi ir godīgi. Euro banknotes, kas ir deformētas vai bojātas nelielā mērā, piemēram, uz tām ir piezīmes, skaitļi vai īsi teikumi, principā netiks uzskatītas par tīši deformētām vai bojātām euro banknotēm; unb) ja VCB zina vai tām ir pietiekami daudz iemeslu uzskatīt, ka ir veikts noziedzīgs nodarījums, tās var atteikties apmainīt deformētās vai bojātās euro banknotes un aizturēt tās pret saņemšanas apstiprinājumu kā pierādījumu, ko uzrādīt kompetentajām iestādēm, lai uzsāktu vai turpinātu jau uzsāktu kriminālizmeklēšanu. Ja vien kompetentās iestādes nelemj citādi, pieprasītājam izmeklēšanas beigās atdod euro banknotes, un tās pēc tam var apmainīt.4. pantsMaksas noteikšana par izkropļoto vai bojāto euro banknošu apmaiņu1. VCB iekasē maksu no profesionālajiem banknošu rīkotājiem, kad tie pieprasa saskaņā ar 3. pantu apmainīt likumīga maksāšanas līdzekļa euro banknotes, kuras ir deformētas vai bojātas, izmantojot aizsargierīces.2. Maksas lielums ir 10 centi par deformētu vai bojātu euro banknoti.3. Maksu iekasē vienīgi tad, ja maina vismaz 100 deformētas vai bojātas euro banknotes. Maksu iekasē par visām apmainītajām euro banknotēm.4. Maksu neiekasē, ja euro banknotes ir deformētas vai bojātas saistībā ar laupīšanu vai zādzību, vai to mēģinājumu.5. pantsEuro banknošu izņemšana no apgrozībasEuro banknotes veida vai sērijas izņemšanu no apgrozības regulē ar Padomes lēmumu, ko publicē kā vispārīgu informāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citos saziņas līdzekļos. Šis lēmums nosaka vismaz šādus punktus:- euro banknotes veidu un sēriju, kas ir izņemami no aprites, un- apmaiņas laika ilgumu, un- datumu, kurā euro banknotes veids vai sērija zaudēs savu likumīgā maksāšanas līdzekļa statusu, un- uzrādīto euro banknošu apstrādi pēc tam, kad ir beidzies termiņš izņemšanai no aprites un/vai tās ir zaudējušas savu kā likumīgā maksāšanas līdzekļa statusu.6. pantsNobeiguma noteikumi1. Ar šo ir atcelti Lēmumi ECB/2001/7 un ECB/2001/14.2. Atsauces uz Lēmumiem ECB/1998/6 [5], ECB/1999/2 [6], ECB/2001/7 un ECB/2001/14 uzskatāmas par atsaucēm uz šo lēmumu.3. Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Frankfurtē pie Mainas, 2003. gada 20. martāECB Padomes vārdā —Willem F. Duisenberg[1] OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp.[2] OV L 233, 31.8.2001., 55. lpp.[3] OV L 5, 9.1.2002., 26. lpp.[4] OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.[5] Lēmums ECB/1998/6 (1998. gada 7. jūlijs) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības, OV L 8, 14.1.1999., 36. lpp.[6] Lēmums ECB/1999/2 (1999. gada 26. augusts), ar ko groza Lēmumu ECB/1998/6 (1998. gada 7. jūlijs) par euro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības, OV L 258, 5.10.1999., 29. lpp.--------------------------------------------------


title: 2011/897/ES: Eiropadomes Lēmums ( 2011. gada 19. decembris ) par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu

text:
               29.12.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 345/21

         EIROPADOMES LĒMUMS
   (2011. gada 19. decembris)
   par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu
   (2011/897/ES)
   EIROPADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 283. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Protokolu par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem un jo īpaši tā 11.2. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes ieteikumu (1),
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),
   ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Padomes atzinumu (3),
   tā kā:

               (1)

               Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētājs Mario DRAGHI kungs ar 2011. gada 10. novembra vēstuli paziņoja par Lorenzo BINI SMAGHI kunga lēmumu 2011. gada 31. decembra beigās atkāpties no Valdes locekļa amata. Līdz ar to ir jāieceļ jauns Eiropas Centrālās bankas Valdes loceklis.

               (2)

               Eiropadome vēlas iecelt Benoît COEURÉ kungu, kurš, pēc tās ieskatiem, atbilst visām Līguma 283. panta 2. punktā izklāstītajām prasībām,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Benoît COEURÉ kungs tiek iecelts par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli uz astoņu gadu pilnvaru laiku, sākot no 2012. gada 1. janvāra.
   2. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   3. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 19. decembrī

            Eiropadomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         H. VAN ROMPUY

      (1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

      (2)  Atzinums sniegts 2011. gada 14. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

      (3)  Atzinums sniegts 2011. gada 8. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).


title: Padomes Lēmums 2013/87/KĀDP ( 2013. gada 18. februāris ) par Eiropas Savienības militārās misijas sākšanu, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā ( EUTM Mali )

text:
               19.2.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 46/27

         PADOMES LĒMUMS 2013/87/KĀDP
   (2013. gada 18. februāris)
   par Eiropas Savienības militārās misijas sākšanu, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 42. panta 4. punktu un 43. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Padomes Lēmumu 2013/34/KĀDP (2013. gada 17. janvāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Mali bruņoto spēku apmācībā (EUTM Mali) (1), un jo īpaši tā 4. pantu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar 2012. gada 24. decembra vēstuli Mali Republikas prezidents nosūtīja Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos adresētu uzaicinājuma vēstuli, atbalstot ES militārās apmācības misijas izvietošanu Mali;

               (2)

               Padome 2013. gada 17. janvārī pieņēma Lēmumu 2013/34/KĀDP.

               (3)

               Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā. Dānija nepiedalās šā lēmuma īstenošanā un tādējādi nepiedalās šīs misijas finansēšanā,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Tiek apstiprināts misijas plāns un noteikumi par spēka lietošanu attiecībā uz ES militāro misiju, ar ko atbalsta Mali bruņoto spēku apmācību (EUTM Mali).
   2. pants

      EUTM Mali tiek sākta 2013. gada 18. februārī.
   3. pants
   Ar šo EUTM Mali komandieris tiek pilnvarots nekavējoties sākt EUTM Mali īstenošanu.
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2013. gada 18. februārī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         C. ASHTON

      (1)  OV L 14, 18.1.2013., 19. lpp.


title: Padomes Lēmums (ES) 2015/785 (2015. gada 20. aprīlis) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Apvienotajiem Arābu Emirātiem par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

text:
               21.5.2015

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 125/1

         PADOMES LĒMUMS (ES) 2015/785
   (2015. gada 20. aprīlis)
   par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Apvienotajiem Arābu Emirātiem par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (1) atsauci uz Apvienotajiem Arābu Emirātiem pārcēla no Regulas (EK) Nr. 539/2001 (2) I pielikuma uz II pielikumu.

               (2)

               Minētajai atsaucei uz Apvienotajiem Arābu Emirātiem ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā ar nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības, kas jānoslēdz ar Eiropas Savienību.

               (3)

               Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Apvienotajiem Arābu Emirātiem par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un Apvienotajiem Arābu Emirātiem par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”).

               (4)

               Sarunas par nolīgumu tika sāktas 2014. gada 5. novembrī, un tās veiksmīgi pabeidza, nolīgumu parafējot vēstuļu apmaiņas veidā 2014. gada 20. novembrī.

               (5)

               Nolīgums būtu jāparaksta, un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā. Nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski no parakstīšanas dienas, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai.

               (6)

               Šis lēmums ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (3); tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei tas nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)

               Šis lēmums ir Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana,kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (4); tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai tas nav saistošs un nav jāpiemēro,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā ir atļauta Nolīguma starp Eiropas Savienību un Apvienotajiem Arābu Emirātiem par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (“nolīgums”) parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Savienības vārdā apstiprina šim lēmumam pievienotās deklarācijas.
   3. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.
   4. pants
   Nolīgumu piemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas (5) līdz tā noslēgšanas procedūru pabeigšanai.
   5. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Luksemburgā, 2015. gada 20. aprīlī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. DŪKLAVS

      (1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.).

      (2)  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

      (3)  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

      (4)  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

      (5)  Nolīguma parakstīšanas datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


title: 2006/541/EK: Komisijas Lēmums ( 2006. gada 20. jūlijs ), ar ko aizstāj pielikumu Lēmumam 2005/769/EK par noteikumiem, kas piemērojami pārtikas atbalsta iepirkumiem, ko veic NVO, kuras Komisija apstiprinājusi tādu produktu iepirkšanai un mobilizēšanai, kas piegādājami saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1292/96

text:
               4.8.2006

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 214/50

      KOMISIJAS LĒMUMS

   (2006. gada 20. jūlijs),
   ar ko aizstāj pielikumu Lēmumam 2005/769/EK par noteikumiem, kas piemērojami pārtikas atbalsta iepirkumiem, ko veic NVO, kuras Komisija apstiprinājusi tādu produktu iepirkšanai un mobilizēšanai, kas piegādājami saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1292/96
   (2006/541/EK)
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1996. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1292/96 par pārtikas atbalsta politiku, pārtikas atbalsta vadību un īpašiem pasākumiem pārtikas drošības atbalstam (1), un jo īpaši tās 19. panta 1. punktu,
   tā kā:

               (1)

               Komisijas 2005. gada 27. oktobra Lēmumā 2005/769/EK par noteikumiem, kas piemērojami pārtikas atbalsta iepirkumiem, ko veic NVO, kuras Komisija apstiprinājusi tādu produktu iepirkšanai un mobilizēšanai, kas piegādājami saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1292/96, un par Komisijas 1998. gada 3. septembra lēmuma atcelšanu (2) noteikti noteikumi par pārtikas atbalsta iepirkumiem, ko veic nevalstiskas organizācijas, kuras Komisija apstiprinājusi tādu produktu iepirkšanai un mobilizēšanai, kas piegādājami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1292/96.

               (2)

               Regulā (EK) Nr. 2110/2005 bija paredzēts atraisīt atbalstu Kopienas ārējās palīdzības kontekstā, un tāpēc tā groza Regulu (EK) Nr. 1292/96, kas attiecas uz noteikumiem par iepērkamo preču izcelsmi un valstspiederību saistībā ar piedalīšanos konkursa procedūrās.

               (3)

               Lai radītu labvēlīgākus apstākļus vietējiem un reģionāliem iepirkumiem, skaidri jānorāda, ka tikai Kopienas tirgū iepirktām precēm jāatbilst prasībām, kas noteiktas Komisijas paziņojumos par to Kopienas pārtikas atbalsta sūtījumos iekļauto produktu īpašībām (3) un iesaiņojumu (4), kas piegādājami kā Kopienas pārtikas atbalsts, savukārt vietējā vai reģionālā tirgū iepirktajām precēm jāatbilst vietējiem standartiem, ja tādi pastāv, bet citādi – starptautiskajiem standartiem.

               (4)

               Atbalsta atraisīšanai vajadzīgi elastīgāki piegādes līguma noteikumi, tāpēc būtu lietderīgi noteikt prasību, lai konkursa paziņojumos un piegādes līgumos, ko attiecīgi izziņojušas vai noslēgušas nevalstiskas organizācijas saistībā ar precēm, kas piegādājamas kā pārtikas atbalsts, būtu norādīti piegādes nosacījumi saskaņā ar Starptautiskās Tirdzniecības kameras starptautiskajiem tirdzniecības noteikumiem (Incoterms) (5).

               (5)

               Tāpēc ir lietderīgi paredzēt, lai preces un piegādes pārbaudītu starptautiski atzīta uzraudzības aģentūra.

               (6)

               Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/769/EK.

               (7)

               Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1292/96 29. pantu Pārtikas atbalsta un pārtikas drošības komiteja ir informēta par minēto pasākumu,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   Lēmuma 2005/769/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.
   2. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      Briselē, 2006. gada 20. jūlijā

            Komisijas vārdā —

            Komisijas loceklis

         Louis MICHEL

      (1)  OV L 166, 5.7.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2110/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.).

      (2)  OV L 291, 5.11.2005., 24. lpp.

      (3)  OV C 312, 31.10.2000., 1. lpp.

      (4)  OV C 267, 13.9.1996., 1. lpp.

      (5)  http://www.iccwbo.org

      PIELIKUMS

            “PIELIKUMS
            Mobilizējot pārtikas produktus, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1292/96 piegādājami kā pārtikas atbalsts, nevalstiskās organizācijas, kas saņem Kopienas atbalstu (turpmāk tekstā – “NVO”), atbild par turpmāk izklāstīto noteikumu ievērošanu, neskarot papildu finanšu vadības prasības, kas noteiktas līgumā, kurš noslēgts ar saņēmēju pārtikas atbalsta politikas īstenošanai.
            1.   PREČU IEPIRKUMA VIETA
            Atkarībā no katras konkrētas piegādes noteikumiem produktus iepērk saņēmējā valstī vai jaunattīstības valstī, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 1292/96 pielikumā un, ja iespējams, atrodas vienā ģeogrāfiskajā reģionā ar saņēmēju valsti, vai arī Eiropas Kopienas dalībvalstī.
            Piegāžu un materiālu izcelsmi nosaka saskaņā ar izcelsmes noteikumiem un atkāpēm no tiem, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2110/2005 (1).
            Ārkārtas apstākļos, kā arī saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1292/96 11. panta 2. punktā, Komisija var atļaut iepirkt pārtikas produktus Regulas (EK) Nr. 1292/96 pielikumā neminēto valstu tirgū vai Eiropas Kopienas dalībvalstu tirgū.
            2.   PREČU ĪPAŠĪBAS
            Pārtikas produktiem pēc iespējas jāatbilst saņēmējas valsts iedzīvotāju uztura paradumiem. Priekšroka iespēju robežās dodama iepirkumiem darbības valstī vai kaimiņvalstī.
            Produktu īpašībām un iesaiņojumam jāatbilst kvalitātes standartiem, kas paredzēti izcelsmes valsts un/vai galamērķa valsts iekšējās tiesībās, izraugoties tās atkarībā no tā, kuri tiesību akti nosaka augstākus standartus. Ja vietējo tiesību aktu nav, pēc iespējas jāievēro starptautiski atzīti standarti kā Codex Alimentarius.
            Ja produktus iepērk Eiropas Kopienā, to īpašībām ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas Komisijas paziņojumā par Kopienas pārtikas atbalsta sūtījumos iekļauto produktu īpašībām (2). Turklāt produktu iepakojumam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas Komisijas paziņojumā par tādu Kopienas produktu iepakojumiem, kas piegādājami kā Kopienas pārtikas atbalsts (3).
            3.   NOSACĪJUMI PAR VALSTSPIEDERĪBU
            Atbilstību noteikumiem par tiesībām piedalīties konkursa procedūrā nosaka saskaņā ar piemērotības normām un atkāpēm no tām, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 2110/2005.
            Konkursa pretendentiem ir jābūt reģistrētiem likumā paredzētajā kārtībā un pēc pieprasījuma jāuzrāda reģistrāciju apliecinošs dokuments.
            4.   KRITĒRIJI, LAI LIEGTU DALĪBU PUBLISKĀ IEPIRKUMA PROCEDŪRĀS UN PROCEDŪRĀS, KURĀS TIEK PIEŠĶIRTAS LĪGUMSLĒGŠANAS TIESĪBAS
            4.1.   Kritēriji, lai liegtu dalību publiskā iepirkuma procedūrās
            Pretendentiem liedz piedalīties publiskā iepirkuma procedūrā, ja:

                        a)

                        tie ir bankrotējuši vai tiek likvidēti, to darbību pārvalda tiesa, tie ir iesaistījušies nolīgumā ar kreditoriem, pārtraukuši uzņēmējdarbību, tie ir iesaistīti tiesas procesā saistībā ar iepriekšminētajiem jautājumiem vai nonākuši citā tamlīdzīgā situācijā, kas radusies līdzīgas attiecīgās valsts tiesību aktos vai noteikumos paredzētas procedūras rezultātā;

                        b)

                        tie ar galīgu un nepārsūdzamu tiesas spriedumu ir atzīti par vainīgiem pārkāpumā, kas saistīts ar to profesionālo darbību;

                        c)

                        tie atzīti par vainīgiem smagā amatpārkāpumā, kas pierādīts ar jebkādiem līdzekļiem, ko atzīst palīdzības saņēmējs;

                        d)

                        tie nav izpildījuši saistības attiecībā uz sociālās apdrošināšanas iemaksām vai nodokļu nomaksu saskaņā ar savas reģistrācijas valsts tiesību normām vai palīdzības saņēmējas valsts tiesību normām, vai arī tās valsts tiesību normām, kur paredzēta līguma izpilde;

                        e)

                        attiecībā uz tiem ir stājies spēkā galīgs un nepārsūdzams tiesas spriedums par krāpšanu, korupciju, dalību noziedzīgā grupējumā vai citādu nelikumīgu darbību, kas kaitē Kopienu finanšu interesēm;

                        f)

                        ir pasludināts, ka tie pēc kādas citas publiskā iepirkuma procedūras vai dotāciju piešķiršanas procedūras, kas finansētas no Kopienas budžeta, ir nopietni pārkāpuši līgumu, neizpildot līgumā noteiktās saistības.

                  Pretendentiem jāapliecina, ka uz tiem neattiecas neviens no iepriekš minētajiem gadījumiem.
            4.2.   Kritēriji, lai nepiešķirtu līgumslēgšanas tiesības
            Līgumslēgšanas tiesības nevar piešķirt pretendentiem, kas publiskā iepirkuma procedūras laikā:

                        a)

                        ir iesaistīti interešu konfliktā;

                        b)

                        ir vainojami nepatiesas informācijas sniegšanā, nepatiesi norādīdami ziņas, ko dotācijas saņēmējs pieprasījis kā nosacījumu, lai pretendents varētu piedalīties procedūrā, kuras rezultātā tiek piešķirtas līgumslēgšanas tiesības, vai arī nesniedz šo informāciju.

                  5.   PROCEDŪRAS, KURĀS TIEK PIEŠĶIRTAS LĪGUMSLĒGŠANAS TIESĪBAS
            5.1.   Vispārēji noteikumi
            NVO rīko atklātu starptautisku konkursu par piegāžu līgumiem, kuru summa ir vismaz EUR 150 000. Atklāta starptautiska konkursa gadījumā NVO ievieto sludinājumu par konkursu attiecīgajos plašsaziņas līdzekļos, jo īpaši NVO tīmekļa vietnē, starptautiskajos laikrakstos un tās valsts laikrakstos, kurā tiks veikta attiecīgā darbība, vai citos specializētajos izdevumos.
            Ja paredzēts noslēgt piegādes līgumu par summu no EUR 30 000 līdz EUR 150 000, sludinājums par atklāto konkursu ir jāievieto vietējos laikrakstos. Gadījumā, ja tiek organizēts vietēja mēroga atklāts konkurss, sludinājumam ir jābūt ievietotam visos tam piemērotajos plašsaziņas līdzekļos, tomēr tikai tajā valstī, kurā paredzēts īstenot attiecīgo darbību. Jebkurā gadījumā visiem piegādātājiem, kas tiesīgi piedalīties konkursā, ir jānodrošina tādi paši apstākļi kā vietējiem uzņēmumiem.
            Piegāžu līgumus, kuru summa ir mazāka par EUR 30 000, noslēdz, piemērojot sarunu procedūru bez sludinājuma publicēšanas, kurā NVO veic pārrunas ar vismaz trim piegādātājiem pēc savas izvēles un apspriež līguma nosacījumus ar vienu vai vairākiem tās izraudzītajiem piegādātājiem.
            Tiesības uz tādu piegāžu līgumu noslēgšanu, kuru vērtība ir mazāka nekā EUR 5 000, var piešķirt sarunu procedūrā, kurā piedalās tikai viens pretendents.
            Pretendentu piedāvājumu iesniegšanas un pretendentu pieteikšanās termiņiem ir jābūt pietiekami gariem, lai interesentiem būtu dots piemērots un saprātīgi ilgs laiks sagatavot un iesniegt savus piedāvājumus.
            Ja NVO saskaņā ar IV pielikuma “Dotācijas saņēmēju iepirkums saistībā ar Eiropas Kopienas ārējām darbībām” 8.4. punktu izmanto centrālā iepirkuma biroja pakalpojumus, tā izraugās šo biroju saskaņā ar minētā pielikuma 4.1. un 4.2. punktā noteiktajām procedūrām, ko piemēro, slēdzot līgumus par pakalpojumiem. Iepērkot tirgū produktus pārtikas atbalstam, centrālajam iepirkuma birojam jāievēro noteikumi un nosacījumi, kas paredzēti šajā lēmumā un pielikumā.
            5.2.   Sarunu procedūra, kurā piedalās tikai viens pretendents
            Saņēmējs var rīkot sarunu procedūru ar vienu pretendentu šādos gadījumos:

                        a)

                        ārkārtējas steidzamības gadījumā, kas saistīta ar apstākļiem, kad 5.1. punktā paredzētie termiņi nav izpildāmi, tomēr šiem apstākļiem jābūt tādiem, ko saņēmējs nevarēja paredzēt un kas nekādā gadījumā nav radušies viņa vainas dēļ. Apstākļi, ar kuriem tiek pamatota ārkārtējā steidzamība, nekādā gadījumā nedrīkst būt radušies saņēmēja vainas dēļ.
                        Darbības, ko veic Komisijas noteiktajās krīzes situācijās, atbilst ārkārtējas steidzamības kritērijam. Komisija informē saņēmēju par krīzes situācijas iestāšanos un tās beigām;

                        b)

                        ja notiek papildu piegādes, ko veic sākotnējais piegādātājs un kas paredzētas tam, lai daļēji aizstātu parastās piegādes vai uzstādītās iekārtas vai arī lai turpinātu parastās piegādes un uzstādītu papildu iekārtas, ja sakarā ar piegādātāja maiņu dotācijas saņēmējam būtu jāiegādājas atšķirīga tehnika, un tas radītu nesavietojamību vai nesamērīgas tehniskas grūtības ekspluatācijā un apkopē;

                        c)

                        ja konkursa procedūra bijusi neveiksmīga, tas ir, ja nav saņemti kvalitatīvi un/vai finansiāli vērtīgi piedāvājumi. Šādos gadījumos pēc konkursa procedūras atsaukšanas dotācijas saņēmējam ir tiesības, būtiski nemainot sākotnējos konkursa noteikumus, veikt pārrunas ar vienu vai vairākiem tā izvēlētiem pretendentiem, kuri piedalījās konkursā;

                        d)

                        kad attiecīgās līgumslēgšanas tiesības jāpiešķir organizācijām, kurām de jure vai de facto ir monopolstāvoklis, bet tādā gadījumā tas pienācīgi jāpamato lēmumā par minēto tiesību piešķiršanu;

                        e)

                        tiešo darījumu līgumu var noslēgt, ja to attaisno piegādes specifika, jo sevišķi eksperimentālas piegādes gadījumā.

                  5.3.   Konkursa piedāvājumu iesniegšanas kārtība
            Konkursa paziņojumā jānorāda, kādā formā un termiņā pretendentiem jāiesniedz piedāvājumi.
            Visus dalības pieteikumus un piedāvājumus, kuri atzīti par prasībām atbilstošiem, novērtēšanas komiteja izvērtē un sarindo, pamatojoties uz iepriekš paziņotiem izslēgšanas, atlases un uzvarētāja noteikšanas kritērijiem. Komitejas locekļu skaitam ir jābūt nepāra – tajā jābūt vismaz trijiem locekļiem, kuriem ir pietiekamas tehniskās un administratīvās zināšanas, lai sagatavotu pamatotu atzinumu par pieteikumiem.
            Par katru partiju drīkst iesniegt tikai vienu piedāvājumu. Tas ir spēkā tikai tad, ja attiecas uz visu partiju. Ja partija tiek sadalīta vairākās daļās, piedāvājumu vērtē kā daļu vidējo vērtību. Ja konkursa uzaicinājums attiecas uz vairāk nekā vienas partijas piegādi, par katru partiju iesniedz atsevišķu piedāvājumu. Pretendentam nav jāiesniedz piedāvājums par visām partijām.
            Piedāvājumā ir jānorāda šāda informācija:

                        —

                        pretendenta nosaukums (vai vārds, uzvārds) un adrese,

                        —

                        konkursa paziņojuma, partijas un darbības atsauces numuri,

                        —

                        partijas tīrsvars vai konkrēta naudas summa, uz kuru attiecas piedāvājums,

                        —

                        piedāvātā cena par tīrā produkta metrisko tonnu norādītajā piegādes vietā atbilstoši konkursa paziņojumā paredzētajiem nosacījumiem, bet konkursā, kad līgums attiecas uz kāda konkrēta produkta maksimāla daudzuma piegādi par paredzētu naudas summu, – attiecīgā produkta tīrais daudzums,

                        —

                        transporta izmaksas no iekraušanas vietas līdz piegādes vietai konkrētajā piegādes posmā,

                        —

                        piegādes termiņš vai grafiks.

                  Par derīgiem tiks uzskatīti tikai tie piedāvājumi, kuriem ir pievienots dokuments, kas apliecina konkursa garantijas iesniegšanu. Konkursa garantijas summa, kas izteikta maksājuma valūtā, kā arī tās derīguma termiņš tiek norādīti konkursa paziņojumā. Konkursa garantija atbilst vismaz 1 % no piedāvājuma kopējās summas, un tās derīguma termiņš ir vismaz viens mēnesis.
            Konkursa garantiju iesniedz par labu NVO kā nodrošinājumu, ko sniedz dalībvalstī apstiprināta vai NVO pieņemama kredītiestāde. Tai jābūt neatsaucamai, un ir jābūt iespējai to iekasēt pēc pirmā pieprasījuma.
            Ja pārtikas produkti tiek iegādāti valstī, kas vienlaikus ir pārtikas atbalsta saņēmēja, NVO konkursa paziņojumā var noteikt citus garantijas noteikumus atbilstoši vispārējai praksei, kāda pastāv attiecīgajā valstī.
            Garantiju atbrīvo:

                        —

                        ar vēstuli vai faksu, ko nosūtīta NVO, kad pretendents nav apstiprināts vai tiek noraidīts vai nevienam pretendentam netiek piešķirtas tiesības uz līguma noslēgšanu,

                        —

                        kad pretendents, kas ieguvis tiesības veikt piegādi, iesniedz piegādes garantiju.

                  Garantijas summa tiek ieturēta gadījumos, kad piegādātājs, ieguvis līgumslēgšanas tiesības, saprātīgā termiņā neiesniedz attiecīgo piegādes garantiju, kā arī tad, ja pretendents atsauc savu piedāvājumu pēc tā iesniegšanas.
            Piedāvājumi, kuri netiks iesniegti atbilstoši šiem noteikumiem vai kuros būs atrunas un nosacījumi, kas ir pretrunā konkursa paziņojumam, tiks noraidīti.
            Pēc iesniegšanas piedāvājumu nedrīkst ne labot, ne atsaukt.
            Par uzvarētāju, kurš iegūst līgumslēgšanas tiesības, pasludina to pretendentu, kurš ir iesniedzis piedāvājumu ar viszemāko cenu, izpildot visus konkursa paziņojumā ietvertos nosacījumus, it īpaši attiecībā uz mobilizējamo produkta īpašībām. Gadījumā, ja vairāki pretendenti vienlaikus ir iesnieguši piedāvājumu ar zemāko cenu, līgumslēdzējs tiks noteikts ar izlozes palīdzību.
            Kad ir noteikts konkursa uzvarētājs, kas ieguvis līgumslēgšanas tiesības, gan viņu, gan noraidītos pretendentus par to informē ar vēstules vai faksa palīdzību.
            NVO var nolemt nepiešķirt līgumslēgšanas tiesības nevienam pretendentam pēc piedāvājumu iesniegšanas termiņa vai tā pagarinājuma beigām, it īpaši gadījumos, kad piedāvājumos norādītā cena pārsniedz tirgus cenu. NVO nav jāpaskaidro savs lēmums. Visi pretendenti tiek informēti par lēmumu nepiešķirt līgumslēgšanas tiesības trīs darba dienu laikā pēc lēmuma pieņemšanu.
            6.   PIEGĀDĀTĀJA PIENĀKUMI UN PIEGĀDES NOSACĪJUMI
            Konkursa paziņojumā jānorāda piegādes līgumā paredzētie Incoterms piegādes noteikumi, kā arī piemērojamā Incoterms redakcija. Konkursa uzvarētājam jāpilda savas saistības saskaņā ar visiem noteikumiem, kas paredzēti konkursa paziņojumā, tostarp nosacījumi, kas izriet no Incoterms un no viņa paša piedāvājuma.
            Ja vien konkursa paziņojumā un līgumā nav paredzēts citādi, spēkā ir Incoterms paredzētie piegādātāja (pārdevēja) un NVO (pircēja) pienākumi.
            Ja konkursa paziņojumā norādītie Incoterms noteikumi uzliek piegādātājam pienākumu sagādāt transporta apdrošināšanas polisi, apdrošinājuma summai jāatbilst vismaz uzvarētāja piedāvājumā norādītajai summai, un apdrošināšanai jāsedz visi ar pārvadājumiem un citām piegādātāja veiktajām piegādes darbībām saistītie riski, ietverot konkrētās piegādes līguma īstenošanas posmu. Apdrošināšana sedz arī visas izmaksas, kas saistītas ar bojāto produktu šķirošanu, izņemšanu vai iznīcināšanu, kā arī tādu produktu pārpakošanas un analīzes izdevumus, kuru bojājums neliedz saņēmējam tos pieņemt.
            Ja produkti tiek piegādāti ar jūras transportu, tad piegādi drīkst sadalīt partijās, ko ved ar vairākiem kuģiem, tikai tādā gadījumā, ja NVO tam ir piekritusi.
            Ja piegāde tiek veikta ar sauszemes transportu, tad produktus drīkst piegādāt tādā līgumā nenorādītā pārvadājumu veidā tikai tad, ja NVO tam ir piekritusi.
            Šādos gadījumos, ja piegādātājs lūdz NVO piekrist mainīt pārvadājumu veidu vai piegādes grafiku, NVO neliedz piekrišanu vienīgi tad, ja piegādātājs sedz visus papildu izdevumus, jo īpaši par papildu pārbaudēm un analīzēm.
            Vajadzības gadījumā konkursa paziņojumā var norādīt datumu, pirms kura veiktās piegādes uzskatīs par priekšlaicīgām.
            Piegādātājs uzņemas visus riskus, tostarp preču zuduma vai sabojāšanas risku līdz brīdim, kad piegāde ir veikta un uzraudzības instance to ir apliecinājusi galīgajā atbilstības sertifikātā (sk. 7. punktu).
            Ja konkursa paziņojumā nav norādīts citādi, piegādātājs nekavējoties rakstiski paziņo saņēmējam un uzraudzības instancei par izmantoto transportēšanas veidu, iekraušanas un izkraušanas datumiem, paredzamo ierašanās datumu līgumā norādītajā piegādes vietā un jebkādiem incidentiem, kas notikuši, kamēr preces atradās ceļā.
            Ja vien konkursa paziņojumā nav norādīts un līgumam piemērojamajos Incoterms noteikumos nav paredzēts kas cits, piegādātājs kārto visas formalitātes, kas saistītas ar izvešanas atļaujas iegūšanu, tranzīta muitas režīmu un ievešanas deklarācijas aizpildīšanu, segdams ar to saistītās izmaksas un nodevas.
            Lai garantētu savu pienākumu izpildi, piegādātājs saprātīgā termiņā pēc paziņojuma, ka viņam piešķirtas tiesības noslēgt līgumu, iesniedz piegādes garantiju. Minētā garantija, kas izteikta maksājuma valūtā, ir 5 līdz 10 % no piedāvājuma summas. Tā ir spēkā vienu mēnesi pēc galīgās piegādes dienas. To iesniedz tāpat kā konkursa garantiju.
            Piegādes garantiju atbrīvo pilnā mērā ar NVO nosūtītu vēstuli vai faksu, ja piegādātājs:

                        —

                        ir veicis piegādi atbilstoši savām saistībām vai

                        —

                        ir atbrīvots no līgumsaistību izpildes,
                        vai

                        —

                        nav veicis piegādi nepārvaramas varas apstākļu dēļ, kurus atzīst NVO.

                  7.   UZRAUDZĪBA
            NVO noslēdz līgumu ar “uzraudzības aģentūru” (starptautiski atzītu pārbaudes sabiedrību vai starptautiski atzītu sabiedrību grupu, kam, vēlams, jābūt akreditētai pēc standarta ISO 45004 – ISO/IEC 17020 pārtikas produktu nozarē). Uzreiz pēc līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas NVO rakstveidā paziņo piegādātājam par uzraudzības aģentūras izvēli. Konkursa paziņojumā jānorāda piegādātāja pienākums rakstiski informēt uzraudzības aģentūru par piegādei paredzēto preču ražotāja, iepakotāja vai glabātāja nosaukumu (vai vārdu, uzvārdu) un adresi, norādot arī aptuveno preču izgatavošanas vai iepakošanas datumu, kā arī piegādes vietā esošā pārstāvja vārdu.
            Uzraudzības aģentūra ir atbildīga par piegādei paredzēto preču kvalitātes, daudzuma, iesaiņojuma un marķējuma pārbaudi un apstiprināšanu katrai atsevišķajai piegādei, par pagaidu atbilstības apliecinājuma izsniegšanu un par atbilstības apliecinājuma izsniegšanu līgumā noteiktajā piegādes vietā. To darīdama, uzraudzības aģentūra ņem vērā produktu dažādās īpašības, kas norādītas šā pielikuma 2. punktā.
            NVO līgumā paredz, lai uzraudzības aģentūra apņemtos veikt šādas darbības:

                        —

                        saglabāt pilnīgu neatkarību,

                        —

                        pieņemt norādījumus tikai no pircējas NVO vai tās pārstāvjiem, nevis no kāda cita, īpaši ne no piegādātāja, kravas saņēmēja vai to pārstāvjiem, donoru pārstāvjiem vai citiem starpniekiem, kas iesaistīti attiecīgajās darbībās,

                        —

                        novērst jebkādu interešu konfliktu starp tās darbībām, kas jāveic atbilstoši līgumam, kas noslēgts ar NVO, un jebkurām citām darbībām, ko tā veic kopā ar kādu citu personu, kas iesaistīta attiecīgajās darbībās.

                  Uzraudzības iestāde, pamatojoties uz parametriem, kas atbilst starptautiskajiem uzraudzības standartiem, veic vismaz divas no turpmāk minētajām pārbaudēm:

                        a)

                        kvalitātes atbilstības sākotnējo pārbaudi veic pirms iekraušanas, un daudzumu pārbauda preču iekraušanas laikā. Galīgo pārbaudi veic pēc izkraušanas piegādes vietā, kas norādīta piegādes līgumā;

                        b)

                        kad sākotnējā pārbaude ir pabeigta, uzraudzības aģentūra izsniedz piegādātājam provizorisku atbilstības sertifikātu, vajadzības gadījumā norādot atrunas. Transportēšanu no iekraušanas vietas drīkst sākt tikai pēc tam, kad ir izsniegts provizoriskais atbilstības sertifikāts;

                        c)

                        kad galīgā pārbaude līgumā paredzētajā piegādes vietā ir pabeigta, uzraudzības aģentūra izsniedz piegādātājam galīgo atbilstības sertifikātu, jo īpaši norādot piegādes izpildes datumu un piegādāto preču neto daudzumu, vajadzības gadījumā pievienojot atrunas;

                        d)

                        ja uzraudzības aģentūra pēc galīgās pārbaudes līgumā norādītajā piegādes vietā sagatavo pamatotu paziņojumu par atrunām, tā iespējami ātri par to rakstiski informē piegādātāju un NVO. Piegādātājs var apstrīdēt uzraudzības aģentūras un iepircējas NVO slēdzienu divu darba dienu laikā pēc iepriekšminētā paziņojuma nosūtīšanas.

                  Par iepriekšminēto pārbaužu izmaksām sastāda rēķinu, kura adresāte un apmaksātāja ir NVO, taču tās ir attaisnotās izmaksas, ko var nodot apmaksai Kopienai, ja tās ir ietvertas dotācijas līguma budžetā. Piegādātājs ir atbildīgs par finansiālajām sekām, ko rada nepietiekama preču kvalitāte vai aizkavēšanās, uzrādot preces pārbaudei.
            Ja piegādātājs vai saņēmējs nepiekrīt pārbaudē konstatētajiem faktiem, uzraudzības aģentūra ar NVO atļauju var veikt atkārtotu pārbaudi, kura atkarībā no iebildumu satura var būt saistīta ar atkārtotu paraugu ņemšanu, analīzi un/vai svēršanu, iepakojuma pārbaudi. Atkārtoto pārbaudi veic aģentūra vai laboratorija, kuru, savstarpēji vienojoties, izraugās piegādātājs, gala saņēmējs un uzraudzības aģentūra.
            Atkārtotās pārbaudes izmaksas sedz puse, kura strīdā tiek atzīta par zaudētāju.
            Ja pēc pārbaudēm vai atkārtotas pārbaudes veikšanas netiek izdots galīgais atbilstības sertifikāts, piegādātājam ir pienākums aizvietot preces ar citām tāda paša veida precēm.
            Aizvietošanas un saistīto pārbaužu izmaksas sedz piegādātājs.
            Uzraudzības aģentūra rakstiski uzaicina piegādātāja un gala saņēmēja pārstāvjus piedalīties pārbaudes darbībās, jo īpaši analīzēm paredzēto paraugu ņemšanā. Paraugu ņemšana noris saskaņā ar vispārpieņemto profesionālo praksi. Ņemot paraugus, uzraudzības aģentūra ņem divus papildu paraugus, kurus glabā aizzīmogotus NVO vajadzībām, ja vēlāk vajadzētu papildu pārbaudi vai saņēmējam vai piegādātājam rastos iebildumi.
            Izmaksas par precēm, ko ņem par paraugu, sedz piegādātājs.
            Preču saņēmējs paraksta transporta pavadzīmi par preču piegādi līgumā norādītajā piegādes vietā un ieraksta savus novērojumus par preču fizisko stāvokli un iepakojumu, vērtējot vizuāli. Preču saņēmējs izsniedz piegādātājam pārņemšanas sertifikātu tūlīt pēc tam, kad preces nogādātas līgumā norādītajā piegādes vietā un piegādātājs iesniedzis pircējai NVO galīgā atbilstības sertifikāta oriģinālu, ko izdevusi uzraudzības aģentūra, kā arī rēķinu, kurā ir norādīta preču vērtība un to nodošana saņēmējam bez atlīdzības.
            Līguma noteikumos jānorāda pieņemamās svara un/vai daudzuma novirzes precēs, kas piegādātas līgumā norādītajā piegādes vietā.
            Piegādātājs nedrīkst pieprasīt maksu par daudzumu, kas piegādāts virs līgumā norādītā daudzuma.
            8.   PIEGĀDES UN SAMAKSAS NOTEIKUMI
            Preces piegādā saskaņā ar kādu no turpmāk norādītajiem starptautiskajiem tirdzniecības noteikumiem (Incoterms):

                        —

                           EXW: Ex Works (no rūpnīcas) (… nosaukta vieta),

                        —

                           FCA: Free Carrier (franko pārvadātājs) (… nosaukta vieta),

                        —

                           FAS: Free Along Side Ship (franko gar kuģa bortu) (… nosaukta izsūtīšanas osta),

                        —

                           FOB: Free On Board (franko uz kuģa klāja) (… nosaukta izsūtīšanas osta),

                        —

                           CFR: Cost and Freight (cena un frakts) (… nosaukta piegādes osta),

                        —

                           CIF: Cost, Insurance and Freight (cena, apdrošināšana un frakts) (… nosaukta piegādes osta),

                        —

                           CPT: Carriage Paid To (transportēšana apmaksāta līdz) (… nosaukta piegādes vieta),

                        —

                           CIP: Carriage and Insurance Paid To (transportēšana un apdrošināšana apmaksāta līdz) (… nosaukta piegādes vieta),

                        —

                           DAF: Delivered at Frontier (piegādāts līdz robežai) (… nosaukta vieta),

                        —

                           DES: Delivered ex Ship (piegādāts no kuģa) (… nosaukta piegādes osta),

                        —

                           DEQ: Delivered ex Quay (piegādāts no piestātnes) (… nosaukta piegādes osta),

                        —

                           DDU: Delivered Duty Unpaid (piegādāts bez muitas apmaksas) (… nosaukta piegādes vieta),

                        —

                           DDP: Delivered Duty Paid (piegādāts ar muitas apmaksu) (… nosaukta piegādes vieta).

                  Summa, ko pircēja NVO maksā piegādātājam, nepārsniedz piedāvājumā norādīto summu, pieskaitot atsevišķas izmaksas un izdarot varbūtējus atskaitījumus, kas paredzēti turpmāk.
            Ja iekraušanas vietā un līgumā norādītajā piegādes vietā, kas minēta arī piedāvājumā, konstatētā preču kvalitāte, iesaiņojums vai marķējums neatbilst līguma noteikumiem, bet tomēr neliedz izsniegt pārņemšanas sertifikātu, NVO var piemērot atskaitījumus, aprēķinot maksājamo summu.
            Līguma noteikumos jāietver procedūra, kā noteikt atskaitījumus par nepietiekamu kvalitāti, kā arī atskaitījumus par novēlotu piegādi, kas neiekļaujas piegādes periodā vai neatbilst piegādes datumam.
            Piegādātājiem maksā summu, kas atbilst piegādātāja rēķinā minētajai summai, no kuras atņemti atskaitījumi. Ja, veicot samaksu, nevar atņemt šādus atskaitījumus, tos realizē, pilnībā vai daļēji ieturot piegādes garantiju.
            Pamatojoties uz rakstisku piegādātāja pieprasījumu, NVO var atmaksāt viņam atsevišķus izdevumus skaidrā naudā, ko faktiski sedzis piegādātājs, piemēram, glabāšanas izdevumus vai apdrošināšanas izmaksas, taču NVO nesedz administratīvās izmaksas, kuras tā novērtē, pamatojoties uz attiecīgiem dokumentiem, ja pārņemšanas sertifikāts vai piegādes dokuments ir izsniegts bez atrunām par prasītajām izmaksām, turklāt:

                        —

                        pēc piegādes termiņa pagarinājuma, kuru pieprasījis saņēmējs, vai

                        —

                        starp piegādes dienu un pārņemšanas sertifikāta vai galīgā atbilstības sertifikāta izdošanas dienu pagājušas vairāk nekā 30 dienas.

                  Maksājamā summa tiek samaksāta pēc piegādātāja pieprasījuma, kas iesniedzams divos eksemplāros.
            Kopējā vai atlikuma maksājuma pieprasījumam jāpievieno šādi dokumenti:

                        —

                        rēķins par prasīto summu,

                        —

                        pārņemšanas sertifikāta oriģināls,

                        —

                        piegādātāja parakstīta galīgā atbilstības sertifikāta kopija, uz kuras norādīts, ka tā atbilst oriģinālam.

                  Kad no konkursa paziņojumā norādītā daudzuma ir piegādāti 50 %, piegādātājs ir tiesīgs iesniegt avansa maksājuma pieprasījumu, kuram pievienots rēķins par prasīto summu un provizoriskā atbilstības sertifikāta kopija.
            Visi kopējās summas vai atlikuma maksājuma pieprasījumi iesniedzami NVO pēc tam, kad izdots pārņemšanas sertifikāts. Visus maksājumus veic 60 dienās, līdzko NVO saņēmusi pilnīgu un pareizu maksājuma pieprasījumu. Par nepamatoti novēlotiem maksājumiem aprēķina kavējuma procentus pēc Eiropas Centrālās bankas mēneša likmes (procentu likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savās refinansēšanas operācijās).
            9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI
            NVO izvērtē, vai piegādātājs nav veicis piegādi vai izpildījis savas saistības nepārvaramas varas apstākļu dēļ. Zaudējumus, kas radušies saistībā ar nepārvaramas varas apstākļiem, kurus par tādiem atzinusi NVO, uzņemas šī iestāde. Iemesli, kuru dēļ NVO ir atzinusi nepārvaramas varas apstākļu pastāvēšanu, ir jāpaziņo Komisijai. Tomēr nekādā ziņā nedrīkst pieprasīt atzīt šādu apstākļu pastāvēšanu, ja tie iestājušies NVO vai tās apakšuzņēmēju vainas dēļ.
            Nepārvaramas varas apstākļos radušās izmaksas, ja tās ir pamatotas un Komisija tās ir atzinusi, var uzskatīt par attaisnotām tiešajām izmaksām un var atgūt vienīgi tādā apmērā, kā tas paredzēts pasākuma budžeta neparedzētajos izdevumos.”

         (1)  OV L 344, 27.12.2005., 1. lpp.

         (2)  OV C 312, 31.10.2000., 1. lpp.

         (3)  OV C 267, 13.9.1996., 1. lpp.