title: 2012/441/EK: Padomes Lēmums ( 2009. gada 9. oktobris ) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu par grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai#Protokols par grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
               27.7.2012

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 200/24

         PADOMES LĒMUMS
   (2009. gada 9. oktobris)
   par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu par grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
   (2012/441/EK)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar 300. panta 2. punktu, 3. punkta pirmo daļu un 4. punktu,
   ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   tā kā:

               (1)

               Padome 2004. gada 5. decembrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses.

               (2)

               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts Briselē 2006. gada 12. decembrī (1).

               (3)

               Līgumu par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai parakstīja Luksemburgā 2005. gada 25. aprīlī, un tas stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī.

               (4)

               Vajadzīgs protokols, ar ko groza nolīgumu, lai ņemtu vērā divu jauno dalībvalstu pievienošanos.

               (5)

               Puses 2007. gada 19. martā vienojās par protokola tekstu.

               (6)

               Protokols būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā noslēgšanai,

         IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
   1. pants
   1.   Ar šo Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tiek apstiprināta Protokola par grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk “protokols”), parakstīšana.
   2.   Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
   3. pants
   Ar nosacījumu, kas tas notiek savstarpīgi, protokolu provizoriski piemēro no dienas, kad puses to ir parakstījušas, kamēr tiek pabeigtas procedūras tā formālai noslēgšanai.
   4. pants
   Padome sniedz Protokola 4. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.

      Luksemburgā, 2009. gada 9. oktobrī

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētāja

         Å. TORSTENSSON

      (1)  OV L 386, 29.12.2006., 55. lpp.

      PROTOKOLS
      par grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai
      BEĻĢIJAS KARALISTE,
      BULGĀRIJAS REPUBLIKA,
      ČEHIJAS REPUBLIKA,
      DĀNIJAS KARALISTE,
      VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
      IGAUNIJAS REPUBLIKA,
      ĪRIJA,
      GRIEĶIJAS REPUBLIKA,
      SPĀNIJAS KARALISTE,
      FRANCIJAS REPUBLIKA,
      ITĀLIJAS REPUBLIKA,
      KIPRAS REPUBLIKA,
      LATVIJAS REPUBLIKA,
      LIETUVAS REPUBLIKA,
      LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,
      UNGĀRIJAS REPUBLIKA,
      MALTA,
      NĪDERLANDES KARALISTE,
      AUSTRIJAS REPUBLIKA,
      POLIJAS REPUBLIKA,
      PORTUGĀLES REPUBLIKA,
      RUMĀNIJA,
      SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
      SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,
      SOMIJAS REPUBLIKA,
      ZVIEDRIJAS KARALISTE,
      LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,
      turpmāk “dalībvalstis”, un
      EIROPAS KOPIENA,
      turpmāk “Kopiena”,
      ko pārstāv Eiropas Savienības Padome,
      no vienas puses, un
      MAROKAS KARALISTE,
      turpmāk “Maroka”,
      no otras puses,
      ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai Kopienai 2007. gada 1. janvārī,
      IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      Bulgārijas Republika un Rumānija ir puses 2006. gada 12. decembrī Briselē parakstītajam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (turpmāk “nolīgums”).
      2. pants
      1.   Nolīguma II pielikumam (Divpusēji Marokas un Eiropas Kopienu dalībvalstu nolīgumi) pievieno šādus noteikumus:

                  a)

                  aiz pirmā ievilkuma:

                              “—

                              Bulgārijas Tautas Republikas un Marokas Karalistes nolīgums ar par gaisa transportu, kas parakstīts Rabātā 1966. gada 14. oktobrī;”;

                  b)

                  aiz sešpadsmitā ievilkuma:

                              “—

                              Rumānijas Sociālistiskās Republikas valdības un Marokas Karalistes valdības nolīgums par civilo gaisa satiksmi, kas parakstīts Bukarestē 1971. gada 6. decembrī,
                              ar jaunākajiem grozījumiem, kas izdarīti ar 1996. gada 29. jūnijā Rabātā parakstīto Saprašanās memorandu;”.

            2.   Nolīguma III pielikuma pirmajai daļai (Procedūras darbības atļauju un tehnisku atļauju saņemšanai: kompetentas iestādes) pievieno šādus noteikumus:

                  a)

                  aiz teksta attiecībā uz Beļģiju:
                  “Bulgārija:
                  Civilās aviācijas iestāžu galvenā pārvalde
                  Transporta, informācijas tehnoloģiju un komunikāciju ministrija”;

                  b)

                  aiz teksta attiecībā uz Slovākijas Republiku:
                  “Rumānija:
                  Infrastruktūras un civilās aviācijas ģenerāldirektorāts
                  Infrastruktūras un transporta ministrija”.

            3. pants
      Šim protokolam pievienotais nolīguma teksts bulgāru un rumāņu valodā ir autentisks ar tādiem pašiem nosacījumiem kā teksts pārējās valodās.
      4. pants
      1.   Šo protokolu katra puse apstiprina saskaņā ar savām procedūrām. Šis protokols stājās spēkā tad, kad stājas spēkā nolīgums. Tomēr, ja šo protokolu nolīguma puses apstiprina vēlāk, kad nolīgums ir jau stājies spēkā, tad atbilstoši nolīguma 27. panta 1. punktam šis protokols stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai ir paziņojušas, ka ir pabeigtas to iekšējās ar apstiprināšanu saistītās formalitātes.
      2.   Šo protokolu provizoriski piemēro no dienas, kad abas puses to parakstījušas.
      5. pants
      Briselē, divos eksemplāros, 2012. gada 18. jūnijā, angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un arābu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.

            За дьржавите-членки
            Por los Estados miembros
            Za členské státy
            For medlemsstaterne
            Für die Mitgliedstaaten
            Liikmesriikide nimel
            Για τα κράτη μέλη
            For the Member States
            Pour les États membres
            Per gli Stati membri
            Dalīvalstu vārdā –
            Valstybių narių vardu
            A tagállamok részéről
            Għall-Istati Membri
            Voor de lidstaten
            W imieniu Państw Członkowskich
            Pelos Estados-Membros
            Pentru statele membre
            Za členské štáty
            Za države članice
            Jäsenvaltioiden puolesta
            För medlemsstaternas

            За Европейския съюз
            Por la Unión Europea
            Za Evropskou unii
            For Den Europæiske Union
            Für die Europäische Union
            Euroopa Liidu nimel
            Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
            For the European Union
            Pour l’Union européenne
            Per l’Unione europea
            Eiropas Savienības vārdā –
            Europos Sąjungos vardu
            Az Európai Unió részéről
            Għall-Unjoni Ewropea
            Voor de Europese Unie
            W imieniu Unii Europejskiej
            Pela União Europeia
            Pentru Uniunea Europeană
            Za Európsku úniu
            Za Evropsko unijo
            Euroopan unionin puolesta
            För Europeiska unionen

            За Кралство Мароко
            Por el Reino de Marruecos
            Za Marocké království
            For Kongeriget Marokko
            Für das Königreich Marokko
            Maroko Kuningriigi nimel
            Για το Βασίλειο του Μαρόκου
            For the Kingdom of Morocco
            Pour le Royaume du Maroc
            Per il Regno del Marocco
            Marokas Karalistes vārdā –
            Maroko Karalystės vardu
            A Marokkói Királyság nevében
            Għar-Renju tal-Marokk
            Voor het Koninkrijk Marokko
            W imieniu Królestwa Maroka
            Pelo Reino de Marrocos
            Pentru Regatul Maroc
            Za Marocké kráľovstvo
            Za Kraljevino Maroko
            Marokon kuningaskunnan puolesta
            För Konungariket Marocko


title: Padomes Lēmums 2011/640/KĀDP ( 2011. gada 12. jūlijs ) par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku par nosacījumiem attiecībā uz aizdomās turētu pirātu un ar tiem saistītā atsavinātā īpašuma nodošanu no Eiropas Savienības vadītajiem jūras spēkiem Maurīcijas Republikai un par aizdomās turētu pirātu stāvokli pēc nodošanas#Nolīgums starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku par nosacījumiem attiecībā uz aizdomās turētu pirātu un ar tiem saistītā atsavinātā īpašuma nodošanu no Eiropas Savienības vadītajiem jūras spēkiem Maurīcijas Republikai un par aizdomās turētu pirātu stāvokli pēc nodošanas

text:
               30.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 254/1

         PADOMES LĒMUMS 2011/640/KĀDP
   (2011. gada 12. jūlijs)
   par to, lai parakstītu un noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku par nosacījumiem attiecībā uz aizdomās turētu pirātu un ar tiem saistītā atsavinātā īpašuma nodošanu no Eiropas Savienības vadītajiem jūras spēkiem Maurīcijas Republikai un par aizdomās turētu pirātu stāvokli pēc nodošanas
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 37. pantu un Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 5. un 6. punktu,
   ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (“AP”) priekšlikumu,
   tā kā:

               (1)

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) 2008. gada 2. jūnijā pieņēma Rezolūciju 1816 (2008), aicinot visas valstis sadarboties, nosakot jurisdikciju un izmeklējot lietas, un īstenojot tiesvedību pret personām, kuras ir atbildīgas par pirātiskiem uzbrukumiem un bruņotu laupīšanu Somālijas piekrastē. Šos noteikumus no jauna apstiprināja ar turpmākām ANO DP rezolūcijām.

               (2)

               Padome 2008. gada 10. novembrī pieņēma Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) (operācija “Atalanta”).

               (3)

               Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 12. pantā paredzēts, ka personas, ko tur aizdomās par to, ka tās plāno veikt, veic vai ir veikušas pirātiskas darbības vai bruņotas laupīšanas Somālijas teritoriālajos ūdeņos, un ko aiztur un patur apcietinājumā nolūkā īstenot tiesvedību, kā arī īpašumus, kas kalpojuši šo aktu veikšanai, var nodot trešai valstij, kas vēlas paturēt iepriekšminētās personas vai īpašumus savā jurisdikcijā, ar nosacījumu, ka par nodošanas nosacījumiem ir panākta vienošanās ar šo trešo valsti saskaņā ar piemērojamām starptautiskajām tiesībām, jo īpaši starptautiskajām cilvēktiesībām, lai garantētu jo īpaši to, ka neviens netiek pakļauts nāvessodam, spīdzināšanai vai jebkurai citai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai.

               (4)

               Pēc tam, kad Padome 2010. gada 22. martā pieņēma lēmumu, ar kuru pilnvaroja sākt sarunas, AP atbilstīgi LES 37. pantam risināja sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku par nosacījumiem attiecībā uz aizdomās turētu pirātu un ar tiem saistītā atsavinātā īpašuma nodošanu no Eiropas Savienības vadītajiem jūras spēkiem Maurīcijas Republikai un par aizdomās turētu pirātu stāvokli pēc nodošanas (“nolīgums”).

               (5)

               Nolīgums būtu jāapstiprina,

         IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
   1. pants
   Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku par nosacījumiem attiecībā uz aizdomās turētu pirātu un ar tiem saistītā atsavinātā īpašuma nodošanu no Eiropas Savienības vadītajiem jūras spēkiem Maurīcijas Republikai un par aizdomās turētu pirātu stāvokli pēc nodošanas (“nolīgums”).
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
   2. pants
   Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Savienībai.
   3. pants
   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 11. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (2).
   4. pants
   Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

      Briselē, 2011. gada 12. jūlijā

            Padomes vārdā –

            priekšsēdētājs

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

      (2)  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

      TULKOJUMS
      NOLĪGUMS
      starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku par nosacījumiem attiecībā uz aizdomās turētu pirātu un ar tiem saistītā atsavinātā īpašuma nodošanu no Eiropas Savienības vadītajiem jūras spēkiem Maurīcijas Republikai un par aizdomās turētu pirātu stāvokli pēc nodošanas
      EIROPAS SAVIENĪBA (ES),
      no vienas puses, un
      MAURĪCIJAS REPUBLIKA,
      turpmāk “Maurīcija”,
      no otras puses,
      turpmāk abas kopā “Puses”,
      ŅEMOT VĒRĀ,

                  —

                  Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes Rezolūcijas (ANO DP rezolūcijas) 1814 (2008), 1838 (2008), 1846 (2008), 1851 (2008) un turpmākās ANO DP rezolūcijas,

                  —

                  ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un jo īpaši tās 100. līdz 107. pantu un 110. pantu,

                  —

                  ES Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) (operācija “EUNAVFOR Atalanta”), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2009/907/KĀDP (2009. gada 8. decembris) (2),

                  —

                  starptautiskās tiesības cilvēktiesību jomā, tostarp 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu,

                  —

                  to, ka šis nolīgums neietekmēs Pušu tiesības un pienākumus, ko tām uzliek starptautiski nolīgumi un citi instrumenti, ar kuriem ir izveidotas starptautiskas tiesas un tribunāli, tostarp Starptautiskās Krimināltiesas statūti,

            IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
      1. pants
      Mērķis
      Ar šo nolīgumu nosaka nosacījumus un kārtību:

                  a)

                  tādu personu nodošanai, ko tur aizdomās par to, ka tās mēģina veikt, veic vai ir veikušas pirātiskas darbības EUNAVFOR darbības zonā, atklātā jūrā ārpus Maurīcijas, Madagaskaras, Komoru salu, Seišelu salu un Reinjonas salas teritoriālajiem ūdeņiem un ko EUNAVFOR ir aizturējuši;

                  b)

                  kādā EUNAVFOR atsavināto īpašumu no EUNAVFOR nodod Maurīcijai; un

                  c)

                  kādu piemēro nododamajām personām.

            2. pants
      Definīcijas
      Šajā nolīgumā:

                  a)

                  “Eiropas Savienības vadītie jūras spēki (EUNAVFOR)” ir ES militārais štābs un ES operācijā “Atalanta” iesaistītie attiecīgo valstu kontingenti, to kuģi, gaisa kuģi un līdzekļi;

                  b)

                  “operācija” ir militārās misijas sagatavošana, izvēršana, izpilde un atbalsts tai saskaņā ar ES Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP un/vai turpmākajām vienotajām rīcībām;

                  c)

                  “attiecīgo valstu kontingenti” ir vienības un kuģi, kas pieder Eiropas Savienības dalībvalstīm un, kā norādījusi ES, citām valstīm, kuras piedalās operācijā;

                  d)

                  “nosūtītāja valsts” ir valsts, kas nodrošina EUNAVFOR ar savu kontingentu;

                  e)

                  “pirātisms” ir pirātisms saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvencijas 101. pantā sniegto definīciju;

                  f)

                  “nodotā persona” ir jebkura persona, ko tur aizdomās par to, ka tā mēģina veikt, veic vai ir veikusi pirātiskas darbības un ko EUNAVFOR nodevuši Maurīcijai saskaņā ar šo nolīgumu.

            3. pants
      Vispārēji principi
      1.   Maurīcija pēc EUNAVFOR lūguma var piekrist, ka EUNAVFOR nodod par pirātismu aizturētas personas, kā arī ar to saistīto īpašumu, ko atsavinājuši EUNAVFOR, un nodot šādas personas un īpašumu valsts kompetentajām iestādēm izmeklēšanas veikšanai un tiesvedības īstenošanai. Par piekrišanu ierosinātai nodošanai Maurīcija lems katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā visus attiecīgos apstākļus, tostarp incidenta vietu.
      2.   EUNAVFOR nodod personas tikai Maurīcijas kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm.
      3.   Nodošanu veic tikai tad, kad Maurīcijas kompetentās tiesībaizsardzības iestādes piecu darbdienu laikā pēc EUNAVFOR nosūtīto pierādījumu saņemšanas ir nolēmušas, ka ir pamatotas izredzes panākt EUNAVFOR aizturēto personu notiesāšanu.
      4.   Lēmumu par to, vai ir pamatotas izredzes panākt notiesāšanu, pieņem Maurīcijas kompetentās tiesībaizsardzības iestādes, balstoties uz pierādījumiem, ko EUNAVFOR nosūtījuši pa attiecīgajiem sakaru kanāliem.
      5.   Pret visām nodotajām personām izturas cilvēcīgi un ievērojot starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā, kas ietvertas Maurīcijas Konstitūcijā, tostarp aizliegumu spīdzināt un nežēlīgi, necilvēcīgi vai pazemojoši izturēties vai sodīt un aizliegumu patvaļīgi aizturēt, un saskaņā ar prasību nodrošināt taisnīgu tiesu.
      4. pants
      Izturēšanās pret nodotajām personām, tiesvedības īstenošana un tiesāšana
      1.   Saskaņā ar starptautiskajām saistībām cilvēktiesību jomā, kas ietvertas Maurīcijas Konstitūcijā, pret nodotajām personām izturas cilvēciski, tās netiek spīdzinātas vai pakļautas nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, un tām nodrošina pienācīgus uzturēšanās apstākļus un uzturu, medicīnisku palīdzību un tiesības veikt reliģiskus rituālus.
      2.   Nodoto personu nekavējoties nogādā pie tiesneša vai citas amatpersonas, kura ir ar likumu pilnvarota īstenot tiesu varu, lai nekavējoties lemtu par attiecīgās personas aizturēšanas likumību un nepamatotas aizturēšanas gadījumā liktu to atbrīvot.
      3.   Nodotajām personām ir tiesības uz savlaicīgu tiesu vai uz atbrīvošanu.
      4.   Kad spriež par kriminālapsūdzību, kas celta pret nodoto personu, tai ir tiesības uz lietas taisnīgu un atklātu izskatīšanu ar likumu izveidotā kompetentā, neatkarīgā un objektīvā tiesā.
      5.   Nodoto personu, kas apsūdzēta noziedzīgā nodarījumā, uzskata par nevainīgu, kamēr tās vaina nav pierādīta saskaņā ar likumu.
      6.   Kad spriež par kriminālapsūdzību, kas celta pret nodoto personu, tai ir pilnīgi vienlīdzīgas tiesības uz šādām minimālajām garantijām:

                  a)

                  nekavējoties un izvērstā veidā saņemt informāciju sev saprotamā valodā par izvirzītās apsūdzības būtību un iemesliem;

                  b)

                  saņemt pietiekamu laiku un iespējas aizstāvības sagatavošanai un sazināties ar sevis izvēlētu aizstāvi;

                  c)

                  tikt tiesātai bez nepamatotas kavēšanās;

                  d)

                  piedalīties tiesas procesā, kā arī aizstāvēties vai nu pašai, vai ar sevis izraudzīta aizstāvja starpniecību; saņemt informāciju par šīm tiesībām, ja tai nav aizstāvja; gadījumā, ja tās rīcībā nav pietiekamu līdzekļu, saņemt bezmaksas aizstāvi, ja tas vajadzīgs izmeklēšanas interesēs;

                  e)

                  izskatīt vai panākt, lai kāds cits izskata visus pret to izvirzītos pierādījumus, tostarp tās apcietināšanu veikušo liecinieku ar zvērestu apliecinātās liecības, kā arī izsaukt un nopratināt savus lieciniekus ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro lieciniekiem, kas liecina pret to;

                  f)

                  saņemt bezmaksas tulka pakalpojumus, ja tā nesaprot tiesā lietoto valodu vai nerunā tajā;

                  g)

                  netikt piespiestai liecināt pret sevi vai atzīt savu vainu.

            7.   Visām nodotajām personām, kas notiesātas par nozieguma izdarīšanu, ir tiesības notiesājošo spriedumu un piespriesto sodu prasīt pārskatīt vai pārsūdzēt augstākas instances tiesā saskaņā ar Maurīcijas tiesību aktiem.
      8.   Maurīcija pēc apspriešanās ar ES var šādas personas, kas notiesātas un izcieš sodu Maurīcijā, nodot citai valstij, garantējot minēto cilvēktiesību standartu ievērošanu, lai atlikušo soda daļu izciestu minētajā citā valstī. Gadījumos, kad pastāv nopietnas bažas par cilvēktiesību situāciju minētajā valstī, šāda nodošana nenotiek tik ilgi, līdz abas puses, savstarpēji vienojoties, nebūs radušas apmierinošu risinājumu paustajām bažām.
      5. pants
      Nāvessods
      Saskaņā ar Maurīcijas Likumu par nāvessoda atcelšanu nevienu nodoto personu nevar apsūdzēt noziedzīgā nodarījumā, par ko paredzēts nāvessods, un tai nevar piespriest vai piemērot nāvessodu.
      6. pants
      Informācija un paziņojumi
      1.   Veicot nodošanu, sagatavo atbilstīgu dokumentu, ko paraksta EUNAVFOR pārstāvis un Maurīcijas kompetento tiesībaizsardzības iestāžu pārstāvis.
      2.   EUNAVFOR nodod Maurīcijai aizturēšanas datus par katru nodoto personu. Šie dati iespēju robežās ietver nodotās personas fizisko stāvokli aizturēšanas laikā, personas nodošanas laiku Maurīcijas iestādēm, personas aizturēšanas iemeslus, aizturēšanas sākuma laiku un vietu, kā arī saistībā ar personas aizturēšanu pieņemtos lēmumus.
      3.   Maurīcija ir atbildīga par visu nodoto personu precīzu uzskaiti, tostarp, bet ne tikai, tā uzskaita atsavināto īpašumu, norāda personu fizisko stāvokli, to aizturēšanas vietas, pret tām celtās apsūdzības un visus būtiskos lēmumus, kas pieņemti tiesvedības īstenošanas pret šīm personām un to tiesāšanas laikā.
      4.   Šī informācija ir pieejama ES un EUNAVFOR pārstāvjiem, vēršoties ar rakstisku lūgumu Maurīcijas Ārlietu ministrijā.
      5.   Turklāt Maurīcija paziņo ES un EUNAVFOR par aizturēšanas vietām, kurās tiek turētas personas, kas nodotas saskaņā ar šo nolīgumu, ziņas par aizturēto personu fiziskā stāvokļa pasliktināšanos un apgalvojumiem par it kā neatbilstīgu izturēšanos. ES un EUNAVFOR pārstāvjiem ir piekļuve personām, kas nodotas saskaņā ar šo nolīgumu, tik ilgi, kamēr šīs personas atrodas apcietinājumā, un minētajiem pārstāvjiem ir tiesības tās nopratināt.
      6.   Valstu un starptautiskām humānās palīdzības aģentūrām pēc to lūguma ir atļauts apmeklēt saskaņā ar šo nolīgumu nodotās personas.
      7.   Lai nodrošinātu to, ka EUNAVFOR spēj Maurīcijai laikus nodrošināt palīdzību, nosūtot EUNAVFOR lieciniekus un sniedzot attiecīgus pierādījumus, Maurīcija paziņo EUNAVFOR savu nodomu sākt krimināllietas izskatīšanu pret jebkuru no nodotajām personām un iesniedz laika grafiku pierādījumu sniegšanai un liecību uzklausīšanai.
      7. pants
      ES un EUNAVFOR sniegta palīdzība
      1.   EUNAVFOR pieejamo līdzekļu un spēju robežās sniedz Maurīcijai visu palīdzību attiecībā uz izmeklēšanas veikšanu un tiesvedības īstenošanu pret nodotajām personām.
      2.   EUNAVFOR jo īpaši:

                  a)

                  sniedz aizturēšanas datus, kas sagatavoti saskaņā ar šā nolīguma 6. panta 2. punktu;

                  b)

                  rīkojas ar pierādījumiem saskaņā ar Maurīcijas kompetento iestāžu prasībām, par ko Puses ir vienojušās īstenošanas noteikumos, kas izklāstīti 10. pantā;

                  c)

                  sagatavo liecības vai ar zvērestu apliecinātas liecības, ko sniedz EUNAVFOR liecinieki, kas bijuši iesaistīti notikumos, kuru sakarā personas ir nodotas saskaņā ar šo nolīgumu;

                  d)

                  cenšas sagatavot liecinieku liecības vai ar zvērestu apliecinātas liecības, ko sniedz citi liecinieki, kas neatrodas Maurīcijā;

                  e)

                  uzglabā vai nodod visu saistīto atsavināto īpašumu, uzskates materiālus, fotogrāfijas un jebkādus priekšmetus, kam ir pierādījumu vērtība un kas ir EUNAVFOR rīcībā;

                  f)

                  vajadzības gadījumā nodrošina EUNAVFOR liecinieku klātbūtni, lai tie sniegtu liecības tiesas procesa laikā (vai ar tiešraides televīzijas savienojumu vai ar jebkuru citu apstiprinātu tehnoloģijas līdzekļu palīdzību);

                  g)

                  vajadzības gadījumā veicina citu liecinieku ierašanos, lai tie sniegtu liecības tiesas procesa laikā (vai ar tiešraides televīzijas savienojumu vai ar jebkuru citu apstiprinātu tehnoloģijas līdzekļu palīdzību);

                  h)

                  veicina tulku ierašanos, ja to pieprasa Maurīcijas kompetentās iestādes, lai palīdzētu izmeklēšanā un tiesvedībā saistībā ar nodotajām personām.

            3.   Ciktāl šādus līdzekļus nesniedz citi finanšu līdzekļu devēji, Puses saskaņā ar piemērojamām procedūrām izstrādā īstenošanas noteikumus attiecībā uz finansiālu, tehnisku un cita veida palīdzību, lai nodotās personas varētu nodot, aizturēt, izmeklēt, pret tām īstenot tiesvedību un tiesāt tās. Minētie īstenošanas noteikumi attiecas arī uz tehnisko un loģistikas palīdzību Maurīcijai tādās jomās kā tiesību aktu pārskatīšana, izmeklētāju un prokuroru apmācība, izmeklēšanas un tiesu procedūras un jo īpaši pasākumi, kas saistīti ar pierādījumu uzglabāšanu un nodošanu, un apelācijas procedūras. Bez tam ar šiem īstenošanas noteikumiem nodrošina nodoto personu repatriāciju, ja tās tiek attaisnotas vai pret tām neīsteno tiesvedību, tās tiek nodotas soda izciešanai citā valstī vai tiek repatriētas pēc cietumsoda izciešanas Maurīcijā.
      8. pants
      Saistība ar citām nodoto personu tiesībām
      Nekas šajā nolīgumā nav iecerēts kā atkāpšanās un nekas nav interpretējams kā atkāpšanās no jebkādām tiesībām, kas saskaņā ar piemērojamiem valsts vai starptautiskiem tiesību aktiem pienākas nodotai personai.
      9. pants
      Koordinācija un strīdi
      1.   Visus jautājumus, kas saistīti ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata Maurīcijas un ES kompetentās iestādes.
      2.   Ja iepriekš nav panākts izlīgums, strīdus par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu Maurīcijas un ES pārstāvji izšķir tikai ar diplomātiskiem līdzekļiem.
      10. pants
      Īstenošanas noteikumi
      1.   Šā nolīguma piemērošanas nolūkā operatīvajiem, administratīvajiem un tehniskajiem jautājumiem var piemērot īstenošanas noteikumus, kas jānoslēdz starp kompetentām Maurīcijas iestādēm, no vienas puses, un kompetentām ES iestādēm, kā arī nosūtošo valstu kompetentām iestādēm, no otras puses.
      2.   Īstenošanas noteikumi var inter alia ietvert:

                  a)

                  to Maurīcijas kompetento tiesībaizsardzības iestāžu noteikšanu, kurām EUNAVFOR var nodot personas;

                  b)

                  aizturēšanas vietas, kur nodotās personas tiks turētas;

                  c)

                  tādu dokumentu, tostarp ar pierādījumu vākšanu saistītu dokumentu, apstrādi, ko reizē ar personas nodošanu nodos Maurīcijas kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm;

                  d)

                  kontaktpunktus paziņojumu nosūtīšanai;

                  e)

                  nodošanas procedūrā izmantojamās veidlapas;

                  f)

                  nolīguma 7. pantā minētā tehniskā atbalsta, speciālo zināšanu, apmācības un citas palīdzības sniegšanu pēc Maurīcijas lūguma, lai sasniegtu šā nolīguma mērķus.

            11. pants
      Stāšanās spēkā un darbības izbeigšana
      1.   Šo nolīgumu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas, un tas stājas spēkā, kad katra no Pusēm būs informējusi otru Pusi, ka tā ir pabeigusi iekšējās procedūras nolīguma ratificēšanai.
      2.   Šis nolīgums ir spēkā līdz operācijas pabeigšanai, par ko paziņo EUNAVFOR. Tomēr ikviena no Pusēm var šo nolīgumu denonsēt, sniedzot rakstisku paziņojumu. Denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad ir saņemts paziņojums. Ja ES uzskata, ka šā nolīguma tūlītēja denonsēšana ir pamatota ar izmaiņām Maurīcijas būtiskajos krimināltiesību aktos, kā minēts šajā nolīgumā, ES ir tiesības denonsēt nolīgumu, sākot no paziņojuma nosūtīšanas datuma. Nekādas izmaiņas Maurīcijas būtiskajos krimināltiesību aktos nedrīkst negatīvi ietekmēt personas, kas jau nodotas atbilstīgi šim nolīgumam.
      3.   Šo nolīgumu Puses var grozīt, rakstiski vienojoties.
      4.   Šā nolīguma darbības izbeigšana neietekmē tiesības vai saistības, kas izriet no šā nolīguma piemērošanas pirms tā darbības izbeigšanas, tostarp nodoto personu tiesības, kamēr tās tiek turētas apcietinājumā vai pret tām īsteno tiesvedību Maurīcijā.
      5.   Pēc operācijas beigšanas visas EUNAVFOR tiesības saskaņā ar šo nolīgumu var izmantot jebkura fiziska vai juridiska persona, ko norīkojis ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos. Norīkotā persona var inter alia būt ES delegācijas Maurīcijā vadītājs vai darbinieks vai kādas ES dalībvalsts diplomātiskais pārstāvis vai konsulārā amatpersona, kas ir akreditēta Maurīcijā. Pēc operācijas beigšanas visus paziņojumus, kas saskaņā ar šo nolīgumu bija jānodod EUNAVFOR, nosūta ES Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos.

         Parakstīts Portluī divtūkstoš vienpadsmitā gada četrpadsmitajā jūlijā divos eksemplāros angļu valodā.

               Eiropas Savienības vārdā

               Maurīcijas vārdā

         (1)  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp., labojumi OV L 253, 25.9.2009., 18. lpp.

         (2)  OV L 322, 9.12.2009., 27. lpp.


title: 2011/559/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/93

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta
   (2011/559/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

               —

               ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0215/2010) (2),

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

               —

               ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

               —

               ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0138/2011),

               1.

               sniedz Revīzijas palātas ģenerālsekretāram apstiprinājumu par Revīzijas palātas 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Savienības Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV L 69, 13.3.2009.

      (2)  OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp.

      (3)  OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp.

      (4)  OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp.

      (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2011. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, V iedaļa – Revīzijas palāta
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējo budžetu (1),

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Savienības galīgos gada pārskatus par 2009. finanšu gadu (SEC(2010) 963 – C7-0212/2010) (2),

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2009. gadā veiktajām iekšējām revīzijām, ko tā iesniegusi budžeta izpildes apstiprinātājiestādei,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (3),

                  —

                  ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (4), ko Revīzijas palāta iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 287. pantu,

                  —

                  ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu un 274., 275. un 276. pantu, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 10. punktu un 317., 318. un 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0138/2011),

                  1.

                  norāda, ka 2009. gadā Eiropas Revīzijas palātas rīcībā bija saistību apropriācijas kopumā EUR 188 000 000 apmērā (2008. gadā – EUR 133 000 000, 2007. gadā – EUR 122 000 000) un to izlietojuma līmenis bija 92,19 %, kas ir zemāks nekā pārējo iestāžu vidējais rādītājs (97,69 %);

                  2.

                  atgādina, ka Revīzijas palātas pārskatus par 2009. finanšu gadu (tāpat kā par 2007. un 2008. gadu) revidēja neatkarīgs uzņēmums PricewaterhouseCoopers, kas secināja:

                              a)

                              attiecībā uz 2009. finanšu gada pārskatu pareizību, “ka šie finanšu pārskati sniedz patiesu priekšstatu par Eiropas Revīzijas palātas finanšu stāvokli 2009. gada 31. decembrī, kā arī par tās finanšu rezultātiem un naudas plūsmām minētajā datumā slēgtajā finanšu gadā atbilstoši Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Padomes regulai, un Eiropas Revīzijas palātas grāmatvedības noteikumiem” un

                              b)

                              attiecībā uz Revīzijas palātai piešķirto finanšu līdzekļu izlietojumu un 2009. finanšu gadā izmantoto kontroles procedūru atbilstību, ka “mūsu uzmanības lokā nenonāca nekas tāds, kas liktu domāt, ka visos būtiskajos aspektos un pamatojoties uz iepriekš aprakstītajiem kritērijiem: a) Revīzijas palātai piešķirtie līdzekļi nav izlietoti tiem paredzētajiem mērķiem; b) ieviestās kontroles procedūras nesniedz garantijas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu finanšu darbību atbilstību piemērojamajiem normatīvajiem aktiem un noteikumiem”;

                  3.

                  atzinīgi vērtē Revīzijas palātas revīzijas stratēģiju 2009.–2012. gadam un atbalsta tās prioritāros mērķus (revīzijas vispārējās ietekmes maksimāla pastiprināšana un efektivitātes palielināšana, labāk izmantojot resursus), kā arī sagaida, ka Revīzijas palāta ziņos par pasākumiem, kas veikti, īstenojot šo revīzijas stratēģiju, un šajā darbā gūs panākumus, izmantojot galvenos darbības rādītājus (GDR) un it īpaši 2010. gadā ieviešot 1.–4. GDR; īpaši atzinīgi vērtē plānu publicēt paveiktā darba kontroles ziņojumus saistībā ar īpašajiem ziņojumiem, lai palielinātu to ietekmi;

                  4.

                  atzinīgi vērtē 5., 6. un 7. GDR uzlabošanu 2008.–2009. gadā un ar gandarījumu konstatē, ka Revīzijas palāta ir sasniegusi mērķus attiecībā uz 8. un 9. GDR; konstatē, ka Revīzijas palāta nav sasniegusi savu mērķi attiecībā uz 10. galveno darbības rādītāju – 2009. gadā salīdzinājumā ar 2008. gadu apmācības dienu skaits saruka no 10 uz 9 un dienu skaits, ko revidenti izmantoja profesionālajai apmācībai, tai skaitā valodu kursiem, samazinājās no 7 uz 4, nesasniedzot Starptautiskās Grāmatvežu federācijas vadlīnijās noteikto skaitu (40 stundas jeb 5 dienas);

                  5.

                  konstatē, ka ir ievērojami palielinājies Revīzijas palātas izstrādāto ziņojumu skaits, jo sevišķi īpašo ziņojumu skaits (no 12 līdz 18) un īpašo gada ziņojumu skaits (no 29 līdz 37), lai gan atzinumu skaits ir samazinājies; sagaida, ka izpildes revīzijas, uz kuru pamata tiek izstrādāti Revīzijas palātas īpašie ziņojumi, palīdzēs tai veikt galveno uzdevumu – Savienības finanšu revīziju;

                  6.

                  pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta īpašajos gada ziņojumos par aģentūrām sniedz aizvien mazāk detalizētas informācijas; mudina Revīzijas palātu turpmāk iekļaut savos gada pārskatos par aģentūrām pilnīgāku informāciju, jo īpaši attiecībā uz iekšējo revidentu ziņojumos iekļautajiem secinājumiem;

                  7.

                  atzinīgi vērtē to, ka, sagatavojot pārskatu par 2009. finanšu gadu, Revīzijas palāta veica Tiesas, Eiropas Ombuda un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja pārraudzības un kontroles sistēmu padziļinātu novērtēšanu, kurā ietvēra arī ar cilvēkresursiem un citiem administratīviem izdevumiem saistītu maksājumu papildu paraugu pārbaudi;

                  8.

                  mudina Revīzijas palātu turpināt un paplašināt šo darbību un jo īpaši apsvērt iespēju veikt Padomes pārraudzības un kontroles sistēmu padziļinātu novērtēšanu; tāpat mudina Revīzijas palātu apsvērt iespēju izmantot jaunus un novatoriskus revīzijas veidus, tai skaitā 2009.–2012. gada revīzijas stratēģijā minētos jaunos produktus, un, to darot, izpētīt iespējas vēl vairāk uzlabot revīzijas rezultātus un efektivitāti;

                  9.

                  uzskata, ka Revīzijas palātas un Parlamenta sadarbību varētu vēl vairāk pastiprināt, pilnveidojot darba metodes un pieejas un vēl vairāk uzlabojot abu iestāžu darbības sinerģiju; šajā sakarībā atzinīgi vērtē pasākumus, ko Revīzijas palāta veikusi, lai reformētu un aizvien uzlabotu savu lomu atbilstīgi Parlamenta prasībai par tās novērtējumu un revīziju plašāku un nopietnāku ietekmi, datu lielāku efektivitāti un lietderību un sistēmu un procedūru lielāku uzticamību; ar interesi gaida, kādi rezultāti būs salīdzinošajai novērtēšanai, kuru Revīzijas palāta plāno uzsākt 2011. gadā (trīs gadus pēc 2008. gada pozitīvā salīdzinošā novērtējuma); šajā sakarībā paziņo, ka Parlaments plāno izstrādāt patstāvīgo ziņojumu par iespējamiem uzlabojumiem, ko varētu ieteikt veikt Revīzijas palātai pilnīgā pārliecībā par to, ka var rēķināties ar tās ciešu sadarbību;

                  10.

                  konstatē, ka 2009. gadā Revīzijas palāta pieņēma darbā 112 darbiniekus (69 ierēdņus, 14 pagaidu darbiniekus un 29 līgumdarbiniekus) un 2009. gada beigās kopējais brīvo amata vietu skaits bija ievērojami mazāks nekā 2008. gada beigās (attiecīgi 49 un 68); pauž atzinību par kavējumu mazināšanos Revīzijas palātas darbā pieņemšanas procesā;

                  11.

                  atzinīgi vērtē pastāvīgo situācijas uzlabošanos attiecībā uz Revīzijas palātā nodarbināto vīriešu un sieviešu skaita proporciju, jo īpaši nevienādības samazināšanos asistentu, nodaļu vadītāju un direktoru līmenī;

                  12.

                  norāda, ka Revīzijas palātas iekšējā revidenta 2009. gada ziņojums galvenokārt bija pozitīvs; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka lielākā daļa iekšējā revidenta ieteikumu ir ņemta vērā un iekļauta koriģējošos rīcības plānos;

                  13.

                  atzinīgi vērtē Revīzijas palātas pastāvīgo un veiksmīgo sadarbību ar Eiropas Administrācijas skolu un Eiropas Savienības Tiesu apmācības jomā;

                  14.

                  ņem vērā to, ka 2010. gadā tika pārskatīts Revīzijas palātas Reglaments, un aicina Revīzijas palātu sniegt gada darbības pārskatā novērtējumu par šo izmaiņu sekām;

                  15.

                  saistībā ar Revīzijas palātas locekļu finanšu interešu deklarācijām norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas Rīcības kodeksu tās locekļi deklarācijas par savām finanšu interesēm iesniedz Revīzijas palātas priekšsēdētājam, kurš tās glabā kā neizpaužamus datus un nodrošina, ka šādas deklarācijas netiek publicētas; atkārtoti apstiprina savu nostāju, ka pārredzamības interesēs visu Savienības iestāžu locekļu finanšu interešu deklarācijām vajadzētu būt pieejamām publiskā reģistrā internetā, un aicina Revīzijas palātu veikt nepieciešamos pasākumus, lai to nodrošinātu, un pielāgot un pamatot noteikumus par finanšu interesēm, attiecīgā gadījumā ņemot vērā jauno Komisāru rīcības kodeksa projektu;

                  16.

                  atgādina, ka neatkarība, godīgums, objektivitāte, izcilība un profesionālisms ir Revīzijas palātas pamatvērtības, un uzskata, ka būtu jāizvērtē ziņas, kas par to parādījušās plašsaziņas līdzekļos; tāpat atgādina, ka, iepazīstinot ar salīdzinošo novērtējumu, Revīzijas palātas priekšsēdētājs paziņoja, ka pēc trijiem gadiem tiks veikts vēl viens salīdzinošs novērtējums attiecībā uz paveikto darbu; aicina Revīzijas palātu iesniegt šī salīdzinošā novērtējuma rezultātus Parlamenta kompetentajai komitejai, lai atkārtoti apliecinātu minētās vērtības, jo īpaši Revīzijas palātas objektivitāti, neatkarību un profesionālismu;

                  17.

                  izsaka Revīzijas palātai atzinību par kvalitatīvo gada darbības pārskatu;

                  18.

                  konstatē, ka 2009. gadā dati par komandējumiem uz valstīm ārpus Eiropas Savienības netika iesniegti par katru valsti atsevišķi kā iepriekšējos gados.

         (1)  OV L 69, 13.3.2009.

         (2)  OV C 308, 12.11.2010., 1. lpp.

         (3)  OV C 303, 9.11.2010., 1. lpp.

         (4)  OV C 308, 12.11.2010., 129. lpp.

         (5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.


title: 2013/576/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ), ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/228

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/576/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2011. finanšu gada pārskatiem ar Iestādes atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (4), ar ko izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi, un jo īpaši tās 44. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0074/2013),

               1.

               sniedz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektorei apstiprinājumu par Iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektorei, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 92. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes 2011. finanšu gada pārskatiem ar Iestādes atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2) (“Finanšu regula”), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (4), ar ko izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi, un jo īpaši tās 44. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0074/2013),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (“Iestāde”) gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā Iestādes 2011. finanšu gada budžets bija EUR 77 309 800, t. i., par 3,49 % vairāk nekā 2010. gadā (EUR 74 700 000); tā kā Iestādes finansējumu pilnībā nodrošina ar Savienības iemaksu,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  atzīst, ka pūles, kas tiek pieliktas budžeta uzraudzības jomā finanšu gada laikā, joprojām palīdz konsekventi nodrošināt augstu budžeta izpildes līmeni, proti, 98,47 % (98,8 % 2010. gadā);

                  2.

                  ņem vērā, ka maksājumu apropriāciju izpildes līmenis bija 82,05 %, un tas ir nedaudz zemāks nekā iepriekšējā gadā (83,51 %);

                  3.

                  norāda, ka 2011. gadā Iestādei no Savienības budžeta tika piešķirti EUR 78 800 000; ņem vērā, ka 2011. gada beigās bija aizpildītas 334 no 355 štata vietām un ka Iestādē strādāja 109 līgumdarbinieki un norīkoti valsts eksperti; prasa Iestādei uzlabot nodarbinātības līmeni, bet pilnībā apzinās, ka Iestādei tās novietojuma dēļ rodas dažas ar transportu saistītas grūtības;

                  4.

                  atgādina Iestādei par nepieciešamību labāk ievērot gada pārskata principu; uzskata, ka 2011. gads bija īpašs tādēļ, ka Iestāde pārcēlās uz jaunu mītni un aizkavējās ar šo pārcelšanos saistīto maksājumu veikšana;

         Ēku politika

                  5.

                  ņem vērā, ka Iestāde 2011. gada decembrī iegādājās jaunu galveno mītni par EUR 36,8 miljoniem, par ko 25 gadus veiks ceturkšņa maksājumus, procentos samaksājot EUR 18,5 miljonus; turklāt ņem vērā, ka Revīzijas palātai radās šaubas par to, vai budžeta lēmējinstitūcijai nebūtu bijis iespējams piedāvāt ekonomiskāku alternatīvu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un pilnībā ievērojot Finanšu regulu;

                  6.

                  konstatē, ka saskaņā ar Iestādes sniegto informāciju tā 2005. gadā iesniedza budžeta lēmējinstitūcijai būvniecības projektu, kurā bija iekļauts pirkuma cenas atliktas nomaksas līgums uz 25 gadiem, un budžeta lēmējinstitūcija šo būvniecības projektu apstiprināja; ņem vērā, ka pēc Revīzijas palātas ierosinājuma Komisijai tika iesniegts pieprasījums piešķirt papildu līdzekļus maksājumu apropriācijās, lai segtu visu pirkuma cenu, veicot tikai vienu maksājumu; tomēr pieņem zināšanai, ka pašreizējā izdevumu samazināšanas režīmā nebija iespējams palielināt Iestādei paredzētās apropriācijas, lai segtu visu summu ar vienu maksājumu; norāda, ka pieņemto šā pirkuma nosacījumu dēļ Iestādes telpu izmaksas samazinājās salīdzinājumā ar iepriekšējiem izdevumiem par telpu īri;

         Pārvietojumi

                  7.

                  konstatē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumā un Iestādes gada darbības pārskatā sniegto informāciju 2011. gadā tika veikti 13 budžeta līdzekļu pārvietojumi; īpaši norāda, ka EUR 2,46 miljoni tika pārvietoti no I sadaļas uz infrastruktūrai un IT paredzētajām budžeta pozīcijām II sadaļā, lai nodrošinātu resursus to IT sistēmu un finanšu sistēmu pielāgošanai, kuras ir saistītas ar reorganizāciju un pāreju uz uzkrājumu grāmatvedības finanšu sistēmu, un palielinātu resursus, kas nepieciešami saistībā ar pārcelšanos uz biroja telpām galvenajā mītnē un šo telpu iekārtošanu; turklāt norāda, ka pārvietojumi tika veikti arī II un III sadaļā; ar bažām pieņem zināšanai Revīzijas palātas piezīmi par to, ka situācija liecina par trūkumiem budžeta plānošanā un izpildē un ir pretrunā specifikācijas principam;

         Interešu konflikts un pārredzamība

                  8.

                  atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta veica revīziju, kuras mērķis bija novērtēt interešu konflikta pārvaldības politiku un procedūras četrās ES aģentūrās, tai skaitā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē, un revīzijas rezultātus izklāstīja Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 15/2012;

                  9.

                  ar bažām norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas konstatējumiem laikā, kad tika pabeigta faktu materiāla vākšana uz vietas (2011. gada oktobrī), Iestāde nespēja adekvāti pārvaldīt interešu konflikta situācijas; tomēr norāda, ka pa šo laiku Iestāde jau ir izstrādājusi progresīvas politikas pamatnostādnes interešu konflikta situāciju pārvaldīšanai; taču pauž bažas par to, ka šīs politikas pamatnostādnes nav sniegušas vēlamos rezultātus;

                  10.

                  atzinīgi vērtē to, ka 2012. gada oktobrī tika rīkota obligāta sanāksme par ētiku un godīgumu visiem valdes locekļiem; lai novērstu “virpuļdurvju” gadījumus un sodītu par tiem; aicina valdi efektīvi īstenot tās rīcības kodeksu un pieņemt noteikumus, kas nodrošinās, ka turpmāk netiks pieļautas situācijas, kuras līdzinātos tai, kāda bija vērojama bijušās priekšsēdētājas gadījumā;

                  11.

                  norāda, ka Iestāde ir paredzējusi līdz 2013. gada beigām veikt savas neatkarības politikas novērtējumu un cita starpā apņēmusies apsvērt iespēju publicēt uzticības zaudēšanas procedūru rezultātus, tostarp zinātniskās analīzes godīguma pārbaudes procedūru rezultātus, un paplašināt un nostiprināt savas par interešu konfliktu jautājumiem atbildīgās komitejas pilnvaras, piemēram, piešķirot tai pilnvaras, kas būtu pielīdzināmas tām, kuras piešķirtas Francijas Aģentūras pārtikas, vides, arodveselības un drošības jomā (ANSES) Ētikas standartu un interešu konfliktu novēršanas komitejai; sagaida, ka Iestāde informēs budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo jautājumu līdz 2013. gada oktobrim, ja tas būs iespējams;

                  12.

                  aicina Iestādi sākt strukturētu dialogu ar pilsonisko sabiedrību par jautājumiem, kas saistīti ar interešu konfliktu, un uzaicināt attiecīgās organizācijas atklāti apspriest vispārsvarīgus jautājumus, pamatojoties uz iepriekš saskaņotu darba kārtību, un vismaz divreiz gadā informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šo apspriežu rezultātiem; ņem vērā, ka Iestāde ir pastiprinājusi dialogu ar ieinteresētajām personām un pilsonisko sabiedrību; uzskata, ka šis dialogs ir jāinstitucionalizē un ka Iestādes valdei tas ir jāņem vērā;

                  13.

                  pauž bažas par to, ka Iestāde tika kritizēta par pārredzamības trūkumu attiecībā uz ikgadējo interešu deklarāciju publicēšanu un to, ka netiek organizētas mācības par interešu konfliktu; prasa rīkoties, lai atrisinātu šos jautājumus, un mudina Iestādi ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par veiktajām darbībām; atzinīgi vērtē to, ka tagad ir publiskotas visas Iestādes ekspertu ikgadējās interešu deklarācijas un ka tās ir pieejamas Iestādes tīmekļa vietnē;

                  14.

                  mudina Iestādi saglabāt interešu konflikta situāciju pārvaldību kā vienu no svarīgākajiem punktiem prioritāro uzdevumu sarakstā, lai aizsargātu savu ticamību un nosargātu sabiedrības uzticēšanos pārtikas drošumam, un pēc iespējas izsmeļošāk un precīzāk norādīt to, kā tā īstenos galvenos Revīzijas palātas ziņojumā un Parlamenta rezolūcijās iekļautos ieteikumus; mudina Iestādi ārkārtīgi rūpīgi izvērtēt interešu konflikta jautājumu, ņemot vērā to, ka ir sākta dibināšanas regulas pārskatīšana, kas rada iespēju censties sasniegt augstākos pārvaldības standartus, kā tos aprakstījusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO), un kas pozitīvi ietekmētu Iestādes vadības struktūru, neatkarību un zinātniskā darba kvalitāti; uzskata, ka Iestādes dibināšanas regulas pārskatīšana sniedz lielisku iespēju, lai veiktu radikālas pārmaiņas Iestādē, kas Savienības līmenī ir atbildīga par objektīvu zinātnisku ieteikumu sniegšanu pārtikas un vides drošības jautājumos;

                  15.

                  lai novērstu interešu konfliktus, stingri iesaka īpašās darba jomās noteikt un ievērot piemērotu pārejas periodu, lai nepieļautu to, ka Iestādes personāls nekavējoties pāriet no sava posteņa uz līdzīgu darbvietu nozarē vai ar to saistītā lobiju aģentūrā vai arī otrādi;

                  16.

                  norāda, ka pēc Revīzijas palātas veiktās revīzijas un Īpašā ziņojuma Nr. 15/2012 publicēšanas Iestāde ir veikusi virkni pasākumu, tai skaitā:

                              —

                              2007. gadā ieviesa visaptverošu sistēmu interešu konfliktu novēršanai un kopš tā laika ir šo sistēmu regulāri pārskatījusi un atjaunojusi,

                              —

                              kopš 2011. gada ir pastiprinājusi šo sistēmu, pieņemot pārskatītu politiku par neatkarību un lēmumu pieņemšanas procesu zinātnes jomā; tomēr pauž bažas par pārskatītās politikas atbilstību, norādot uz vairākiem interešu konflikta gadījumiem, kurus 2012. gadā atklāja divas nevalstiskās organizācijas (NVO), kas veic uzraudzību, – Corporate Europe Observatory (CEO) un Earth Open Source (EOS); prasa, lai Iestādes neatkarības politikā tiktu ieviesti turpmāki uzlabojumi, tai skaitā aizliegums veidot saiknes ar struktūrām, kas saistītas ar nozari,

                              —

                              2013. gadā ir plānots pārskatīt Iestādes politiku un īstenošanas noteikumus par neatkarību,

                              —

                              2012. gada jūlijā piemēroja Komisijas izstrādātos ētikas un integritātes noteikumus un pieņēma detalizētu politiku attiecībā uz dāvanu pieņemšanu,

                              —

                              2012. gadā tika iecelts padomnieks ētikas jautājumos;

                        mudina Iestādi līdz 2013. gada oktobrim turpināt īstenot Revīzijas palātas ieteikumus jebkādu interešu konfliktu novēršanai tās dažādajās pārvaldes un operatīvajās struktūrās un ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par iepriekšminēto politiku un procedūru īstenošanu, kā arī par jebkādu turpmāku virzību saistībā ar interešu konflikta situāciju pārvaldību;

                  17.

                  ņem vērā Iestādes centienus uzlabot savu darbu interešu konflikta situāciju novēršanas un pārvaldības jomā; tomēr norāda, ka NVO, kuras uzrauga šo jomu, vai pat citi pārtikas drošuma speciālisti joprojām apšauba Iestādes neatkarīgo ekspertu neatkarību un kompetenci, kā tas, piemēram, noticis gadījumā ar ekspertu darba grupu jautājumos, kas saistīti ar endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem; uzsver to, ka tādēļ Iestādes darbs tiek apgrūtināts, kā tas notika, piemēram, 2012. gada decembrī Berlīnē organizētajā JRC-NIEHS kopīgajā semināra par endokrīnās sistēmas aktīvo ķīmisko vielu nelielu dozu ietekmi;

                  18.

                  ņem vērā, ka valde ievēlēja priekšsēdētāju publiskas sanāksmes laikā; tomēr atgādina, ka 2010. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras laikā Parlaments prasīja, lai, ievēlot valdes priekšsēdētāju, tiktu rīkota atklāta balsošana, un sagaida, ka šī prasība tiks īstenota;

                  19.

                  norāda, ka ESAO vadlīnijas, uz kurām Revīzijas palāta balstījās, izstrādājot Īpašo ziņojumu Nr. 15/2012, un kuras var izmantot kā starptautisku etalonu šajā jautājumā, tomēr nav paredzētas aģentūrai un neatbilst decentralizēto aģentūru īpašajām vajadzībām; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt interešu konflikta situāciju pārvaldības vadlīnijas, kā tas paredzēts tās “Turpmāko pasākumu ceļvedī saistībā ar vienoto pieeju ES decentralizētajām aģentūrām”;

                  20.

                  uzsver Iestādes apņemšanos 2012. gada oktobrī sākt tās pirmo interešu deklarāciju izlases parauga novērtēšanu, lai pārbaudītu to saskaņotību ar nesen apstiprināto neatkarības politiku un īstenošanas noteikumiem; tomēr norāda, ka vēl vajadzēja pabeigt protokolus un tādēļ novērtēšana tika atlikta; aicina Iestādi informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šīs kavēšanās iemesliem un paredzēto novērtēšanas grafiku;

                  21.

                  atzinīgi vērtē Iestādes plānus 2013. gadā sākt izmēģinājuma projektu, lai daļu zinātniskā darba, ko pašlaik veic neatkarīgi eksperti darba grupās, kuras izveidotas reglamentēto produktu jomā, uzticētu Iestādes darbiniekiem; norāda, ka šo iniciatīvu sāks īstenot pārtikas sastāvdaļu un ĢMO jomā; prasa, lai Iestāde sniegtu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei vairāk informācijas par gūtajiem panākumiem;

                  22.

                  ar gandarījumu konstatē, ka kopš 2011. gada Iestāde ir ieviesusi savā gada darbības pārskatā sadaļu, kurā tiek izklāstītas darbības, kas veiktas neatkarības politikas īstenošanai, tādējādi daļēji reaģējot uz ieteikumiem, kuri iekļauti Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūcijā par Iestādes 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (6);

                  23.

                  atzinīgi vērtē to, ka Iestādes tīmekļa vietnē tagad ir pieejami tās izpilddirektores, vadošo darbinieku un darba grupu ekspertu dzīves apraksti un interešu deklarācijas; ņem vērā Iestādes centienus panākt lielāku pārredzamību, bet joprojām uzskata, ka šie noteikumi būtu jāpiemēro arī ikvienam Iestādes ekspertam, kā tika norādīts 2010. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras laikā; saprot, ka šajā jomā ir nemitīgi jāstrādā; aicina Iestādi pēc iespējas drīzāk informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šajā jautājumā gūtajiem panākumiem;

         Iekšējā revīzija

                  24.

                  konstatē, ka saskaņā ar Iestādes sniegto informāciju 2011. gadā Komisijas Iekšējās revīzijas dienests veica darbības un budžeta plānošanas ticamības revīziju, bet Iekšējās revīzijas nodaļa veica trīs ticamības revīzijas, proti, par ekspertu grupas locekļu atlases procesu, īpašu pārskatīšanu par ekspertu ieguldījumu zinātnisko atzinumu sagatavošanā (interešu konflikts saistībā ar iepriekš ieņemto amatu), kā arī pagaidu pārskatīšanu par izdevumiem, par kuru pamatojumu tiek norādīta Iestādes galvenās mītnes iegāde;

                  25.

                  ar gandarījumu konstatē, ka vadība ir pieņēmusi visus 11 Iekšējā revīzijas dienesta ieteikumus (no kuriem neviens nebija kritisks, divi bija ļoti svarīgi, septiņi – svarīgi un divi – vēlami), ka pieci no sešiem ļoti svarīgajiem ieteikumiem ir īstenoti un Iekšējās revīzijas dienests veiks paveiktā darba kontroli un ka pēdējais ieteikums pašlaik tiek īstenots; ņem vērā arī to, ka Iekšējās revīzijas nodaļa nāca klajā ar vienu ļoti svarīgu un diviem svarīgiem ieteikumiem un ka no tās vēl neizpildītajiem 11 ļoti svarīgajiem ieteikumiem pieci ir jau īstenoti un sešus pašlaik īsteno; norāda, ka nav neviena kritiska ieteikuma, kas nebūtu izpildīts;

                  26.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (7) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 92. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  OV L 350, 20.12.2012., 77. lpp.

         (7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).


title: 2011/588/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2011. gada 10. maijs ) par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 10. maijs ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               27.9.2011

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 250/186

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2011. gada 10. maijs)
   par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2011/588/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),

               —

               ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (3), un jo īpaši tās 17. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0105/2011),

               1.

               sniedz Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Jerzy BUZEK

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 338, 14.12.2010., 16. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.

      (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2011. gada 10. maijs)
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2009. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2009. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras 2009. finanšu gada pārskatiem, ar Aģentūras atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. februāra ieteikumu (05892/2011 – C7-0052/2011),

                  —

                  ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (3), un jo īpaši tās 17. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0105/2011),

                  A.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka gada pārskati par 2009. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  B.

                  tā kā Parlaments 2010. gada 5. maijā sniedza Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par Aģentūras 2008. finanšu gada budžeta izpildi (5) un lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu pievienotajā rezolūcijā:

                              —

                              atzīmēja, ka Revīzijas palāta ir atklājusi nepilnības iepirkuma procedūrās, jo īpaši attiecībā uz pamatlīguma budžetu pārāk zemo novērtēšanu,

                              —

                              aicināja Komisiju noskaidrot, kādas ir iespējas pilnībā nodrošināt to, ka naudas līdzekļu pārvaldība tiek īstenota, pamatojoties uz faktiskajām vajadzībām, kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 15. panta 5. punktā, un kādas vispārējas izmaiņas būtu nepieciešamas, lai ilgstoši nodrošinātu, ka Aģentūras naudas līdzekļu uzkrājumi ir iespējami nelieli,

                              —

                              izteica atzinību Aģentūrai par to, ka tā ir īstenojusi visus astoņus Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) ieteikumus, kas tiek uzskatīti par “ļoti svarīgiem”;

                  C.

                  tā kā Aģentūras 2009. gada budžets bija EUR 8 100 000, kas ir par 3,5 % mazāks nekā tās 2008. gada budžets,

         Pārnestās apropriācijas

                  1.

                  pauž bažas saistībā ar Revīzijas palātas konstatēto, proti, ka uz nākamo gadu pārnestās apropriācijas ir 19 % no Aģentūras kopējā budžeta; īpaši norāda, ka 41 % pamatdarbībai paredzēto apropriāciju pārnesa uz 2010. gadu galvenokārt tāpēc, ka aizkavējās divu lielu projektu īstenošana; pauž bažas, ka šāds stāvoklis liecina par kavēšanos, īstenojot no III sadaļas finansētās Aģentūras darbības, un ir pretrunā budžeta gada pārskata principam; tādēļ aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, ko Aģentūra veikusi, lai novērstu šo trūkumu;

         Iepirkuma procedūra

                  2.

                  aicina Aģentūru pilnveidot iekšējās kontroles, lai nodrošinātu līgumu un iepirkuma procedūru pareizu īstenošanu; šajā sakarībā norāda, ka Revīzijas palāta ziņoja par to, ka vienā gadījumā tika pieprasīti pakalpojumi, kas nebija paredzēti līgumā, savukārt divos citos gadījumos tika pieļautas kļūdas (finanšu piedāvājumā izmantoja nepareizu kvalitātes un cenas attiecību un nepareizu vērtību) līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas posmā;

                  3.

                  īpaši mudina Aģentūru:

                              —

                              uzlabot pārredzamību gan attiecībā uz aplēsēm, gan uz to, lai noteiktu atbildīgo par projektiem,

                              —

                              uzlabot iepirkuma atļauju procedūras finansēšanas lēmumu pieņemšanas un darba programmu līmenī,

                              —

                              nodrošināt, ka gada darbības pārskatā tiek skaidri norādīti izņēmumi,

                              —

                              nodrošināt pienācīgu pārraudzību attiecībā uz iespējamajiem pārkāpumiem,

                              —

                              izstrādāt ex post kontroles un ziņot par tām;

                        tādēļ aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par gūtajiem panākumiem un šajā sakarībā veiktajiem pasākumiem;

                  4.

                  turklāt mudina Aģentūru izstrādāt un pēc tam regulāri atjaunināt visaptverošu tabulu, kurā izklāstītas tās finanšu aprites sistēmas un attiecīgo finanšu un operatīvo darbību veicēju pienākumi;

         Kļūdas budžeta līdzekļu pārvietošanā

                  5.

                  aicina Aģentūru bez Administratīvās padomes iepriekšējas piekrišanas neveikt pārvietojumus, kuri ir pretrunā budžeta specifikācijas principam; īpaši norāda, ka Revīzijas palāta ziņoja par vienu pārvietojumu no vienas sadaļas uz citu EUR 24 000 apmērā, kurš tika veikts, neinformējot Administratīvo padomi un bez tās piekrišanas;

         Uzņēmējas dalībvalsts nodokļu iestāžu veiktā līdzekļu atmaksāšana

                  6.

                  ar vilšanos norāda, ka kopš iepriekšējā gada nav gūti panākumi attiecībā uz atmaksājumu EUR 45 000 apmērā, proti, PVN summu, ko Aģentūra iepriekš samaksājusi uzņēmējas dalībvalsts nodokļu iestādēm; tādēļ aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to, kad uzņēmēja dalībvalsts veiks šo atmaksājumu;

         Cilvēkresursi

                  7.

                  norāda, ka personāla atlases procedūrās joprojām pastāv nepilnības, kuras apdraud šo procedūru pārredzamību; šajā sakarībā ņem vērā, ka Revīzijas palāta ziņoja par to, ka atlases komisijas nebija iepriekš definējušas ne kritērijus kandidātu uzaicināšanai uz interviju, ne kritērijus viņu iekļaušanai rezerves sarakstā; tādēļ aicina Aģentūru risināt šo situāciju un informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par gūtajiem panākumiem un veiktajiem pasākumiem;

         Iekšējās kontroles sistēmas

                  8.

                  atzinīgi vērtē, ka Aģentūrai ir iekšējās kontroles koordinators, kurš Aģentūrā pārrauga un uzrauga iekšējās kontroles sistēmu īstenošanu; atzīst, ka Aģentūra ir sekmīgi īstenojusi savu iekšējo procedūru ex ante pārbaudes; tomēr aicina Aģentūru ieviest ex post pārbaudes, izmantojot profesionāla pakalpojumu sniedzēja palīdzību;

                  9.

                  tomēr mudina Aģentūru ieviest pilnīgu fizisko inventarizāciju un nodrošināt grāmatvedības uzskaites precizitāti; uzsver šā ieteikuma nozīmīgumu un aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par instrumentiem, kas izmantoti, lai novērstu šo trūkumu; šajā sakarībā norāda, ka Revīzijas palāta arī ziņoja par to, ka pamatlīdzekļu inventarizācija tika veikta, izmantojot izklājlapu, tādējādi nespējot nodrošināt datu viengabalainību;

                  10.

                  atzīst, ka Komisijas Iekšējās revīzijas dienests 2008. gadā veica cilvēkresursu pārvaldības revīziju, bet 2007. gadā – izpildes pārbaudi attiecībā uz iekšējās kontroles standartu īstenošanu; uzsver, ka Aģentūra informēja budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par jaunu Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumu, kas izrietēja no 2009. gadā veiktās pēcpārbaudes un kurā prasīts pārskatīt Administratīvās padomes 2007. gada 10. oktobrī pieņemtos iekšējās kontroles standartus;

                  11.

                  turklāt ņem vērā Aģentūras paziņojumu par to, ka 2009. gadā Iekšējās revīzijas dienests veica vēl vienu revīziju attiecībā uz iepirkuma procedūrām, lai uzlabotu Aģentūras darbības rādītājus šajā jomā; jo īpaši norāda uz to, ka no 18 Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumiem Aģentūra pieņēma 13 un noraidīja piecus, aicinot Iekšējās revīzijas dienestu apvienot noraidītos ieteikumus; turklāt norāda, ka astoņus no minētajiem ieteikumiem uzskatīja par “ļoti svarīgiem”, bet desmit par “svarīgiem”;

                  12.

                  norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, kas iekļauti Parlamenta 2011. gada 10. maija rezolūcijā (6) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 338, 14.12.2010., 16. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.

         (4)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (5)  OV L 252, 25.9.2010., 174. lpp.

         (6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0163 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 269. lpp.).


title: 2013/612/ES: Eiropas Parlamenta Lēmums ( 2013. gada 17. aprīlis ) par Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu#Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2013. gada 17. aprīlis ), ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu

text:
               16.11.2013

               LV

               Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

               L 308/329

         EIROPAS PARLAMENTA LĒMUMS
   (2013. gada 17. aprīlis)
   par Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
   (2013/612/ES)
   EIROPAS PARLAMENTS,

               —

               ņemot vērā Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

               —

               ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas GNSS aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

               —

               ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

               —

               ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

               —

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

               —

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 912/2010 (4), ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru, un jo īpaši tās 14. pantu,

               —

               ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

               —

               ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

               —

               ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0065/2013),

               1.

               sniedz Eiropas GNSS aģentūras izpilddirektoram apstiprinājumu par aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildi;

               2.

               izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā;

               3.

               uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Eiropas GNSS aģentūras izpilddirektoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā).

            Priekšsēdētājs

         Martin SCHULZ

            Ģenerālsekretārs

         Klaus WELLE

      (1)  OV C 388, 15.12.2012., 208. lpp.

      (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

      (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

      (4)  OV L 276, 20.10.2010., 11. lpp.

      (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

      EIROPAS PARLAMENTA REZOLŪCIJA
      (2013. gada 17. aprīlis),
      ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas aģentūras 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu
      EIROPAS PARLAMENTS,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūras 2011. finanšu gada galīgos pārskatus,

                  —

                  ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas GNSS aģentūras 2011. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm (1),

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2013. gada 12. februāra ieteikumu (05753/2013 – C7-0041/2013),

                  —

                  ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un jo īpaši tās 185. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3) un jo īpaši tās 208. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 912/2010 (4), ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru, un jo īpaši tās 14. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), un jo īpaši tās 94. pantu,

                  —

                  ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,

                  —

                  ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0065/2013),

                  A.

                  tā kā Eiropas GNSS aģentūra (“Aģentūra”) 2006. gadā ieguva finansiālo autonomiju;

                  B.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā nevarēja sniegt atzinumu par Aģentūras 2007. finanšu gada pārskatiem;

                  C.

                  tā kā Revīzijas palāta ieviesa nianses savā ticamības deklarācijā par Aģentūras 2008. finanšu gada pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību;

                  D.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Aģentūras gada pārskati par 2009. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi;

                  E.

                  tā kā Revīzijas palāta ziņojumā par Aģentūras gada pārskatiem attiecībā uz 2010. finanšu gadu ir iekļāvusi atzinumu ar piezīmi par 2010. finanšu gada pārskatu ticamību;

                  F.

                  tā kā Revīzijas palāta ir norādījusi, ka tā ir guvusi pamatotu pārliecību par to, ka Aģentūras gada pārskati par 2011. finanšu gadu ir ticami un ka pakārtotie darījumi ir likumīgi un pareizi,

         Budžeta un finanšu pārvaldība

                  1.

                  atzīmē, ka Aģentūras 2011. finanšu gada budžets bija EUR 38,7 miljoni, kas tika finansēts ar Savienības iemaksu (EUR 8,2 miljoni – darbības subsīdija un EUR 30,5 miljoni – darbības līdzekļi) un bija būtiski lielāks nekā 2010. gadā (EUR 15,9 miljoni);

                  2.

                  ar bažām atzīmē, ka saskaņā ar Revīzijas palātas konstatējumiem ex post revīzijās, ko pēc Aģentūras pasūtījuma veica ārējs revīzijas uzņēmums attiecībā uz iepriekšējos gados saistībā ar Sesto pētniecības un izstrādes pamatprogrammu izdarītajiem dotāciju maksājumiem, bieži tika apšaubītas saņēmēju iesniegtās izmaksu deklarācijas un 2011. gada beigās apstrīdētā summa tika lēsta EUR 1,7 miljonu jeb 5 % apmērā no pārbaudītajām dotācijām;

                  3.

                  konstatē, ka saskaņā ar Aģentūras sniegto informāciju tās pārvaldītie dotāciju līgumi, kas saistīti ar Sesto pamatprogrammu, ir mantoti no Aģentūras priekšteča – kopuzņēmuma Galileo – un ka šis kopuzņēmums un Eiropas Kosmosa aģentūra ir izveidojuši savus Sestās pamatprogrammas noteikumus, kas nedaudz atšķiras no Komisijas noteikumiem;

                  4.

                  pieņem zināšanai, ka Sestās pamatprogrammas ex post revīzijas kontrole tika pabeigta 2012. gadā un ka no revidentu galīgā slēdziena izriet, ka pārbaudītajā izlasē izmaksas bija novērtētas pārāk augstas – par EUR 455 836,66 jeb 1,4 % no pārbaudītajām dotācijām; atzīmē, ka saskaņā ar Aģentūras sniegto informāciju – kamēr nav panākta vienošanās ar Komisiju – tā plāno atgūt lielāko daļu no summām, ko ārējie revidenti atzinuši par nepareizām, un mudina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to, vai ir izdevies apstrīdētās summas atgūt;

                  5.

                  pauž nožēlu, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumā iekļauto informāciju Aģentūra 2011. gadā saistībā ar Septīto pētniecības un izstrādes pamatprogrammu veikusi dotāciju maksājumus EUR 5,8 miljonu apmērā un, lai pārbaudītu saņēmēju (privāto un publisko vienību, kas veic pētniecību) deklarētos izdevumus, Aģentūra, neraugoties uz veiktajām pamatotības pārbaudēm, parasti neprasīja apliecinošus dokumentus, kas novērstu nepamatotu izdevumu risku;

                  6.

                  atzīmē, ka saskaņā ar Aģentūras sniegto informāciju tās izmaksu analīze pamatojas uz šādiem elementiem: projekta priekšlikumu, iespējamo rezultātu projekta īstenošanas laikā (ceturkšņa ziņojumi), galīgo iespējamo rezultātu un projekta īstenošanas izmaksām un ka priekšlikumi ietver detalizētu darba plānu ar dažādām darbībām, kas nepieciešamas, lai sasniegtu projekta mērķus; atzīmē, ka līdzekļu saņēmēji nosaka projekta budžetu, pamatojoties uz resursiem, kas nepieciešami darba plāna izpildei, un ka šos priekšlikumus novērtē un dotācijas piešķir eksperti Komisijas telpās; atzīmē Aģentūras nodomu veikt kontroli, kas turpmāk ļautu efektīvi pārbaudīt projektu izmaksas; aicina to informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šajā sakarā veiktajiem pasākumiem;

                  7.

                  vērš Aģentūras uzmanību uz Revīzijas palātas konstatējumu, ka 2011. gadā maksājumi EUR 4,8 miljonu apmērā (22 % no gada laikā izmaksātās summas) tika veikti pēc Finanšu regulā noteiktajiem termiņiem;

                  8.

                  pieņem zināšanai, ka saskaņā ar Aģentūras sniegto informāciju tā 2011. gadā sedza 1 195 maksājumu pieprasījumus, no kuriem 140 (11,72 %) tika veikti novēloti, ka revīzijas slēdzienus būtiski ietekmēja daži ļoti īpaši liela apmēra darījumi, piemēram, neizlietoto līdzekļu pārvietojumi uz Savienības budžetu un ļoti sarežģīti dotāciju līgumu maksājumi, un ka turklāt saistībā ar to, ka Aģentūra ir maza, maksājumi brīvdienās varēja aizkavēties dublējuma (back-up) trūkuma dēļ dažās darbības un administratīvajās pozīcijās; atzīst, ka Aģentūra, sākot ar 2012. gada aprīli, ir ieviesusi uzlabotas finanšu plūsmas, lai pēc iespējas samazinātu maksājumu kavēšanos, un aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi, vai šis pasākums ir sniedzis gaidītos rezultātus;

                  9.

                  atzinīgi vērtē Revīzijas palātas konstatējumu, ka iemesls tās atzinumam ar piezīmi par Aģentūras 2010. gada pārskatu ticamību, proti, ar satelītprogrammu Galileo saistīto materiālo pamatlīdzekļu nepareiza uzskaite, tika novērsts; atzīmē, ka Revīzijas palāta ir saņēmusi apstiprinājumu, ka minētie aktīvi tagad ir Komisijas kontrolē un nav kapitalizējami Aģentūras kontos; norāda, ka Revīzijas palāta līdz ar to uzskata, ka vairs nav nepieciešams saglabāt šādu piezīmi, pamatojoties uz minēto iemeslu;

         Darbā pieņemšana

                  10.

                  atzīmē Revīzijas palātas konstatējumu, ka ir apdraudēta darbā pieņemšanas procedūru pārredzamība, jo, revidējot darbinieku atlases procedūras, atklājās, ka nebija noteikts minimālais punktu skaits pielaišanai rakstiskajiem pārbaudījumiem un intervijām, kuru rezultātā notiek iekļaušana piemēroto kandidātu sarakstā; uzskata, ka dažas Civildienesta noteikumu prasības var radīt ievērojamu administratīvo slogu; tādēļ mudina Komisiju, ņemot vērā Civildienesta noteikumu 110. pantu, atļaut zināmu vienkāršošanu attiecībā uz aģentūrām;

                  11.

                  atzīst, ka saskaņā ar Aģentūras sniegto informāciju tā ir pārskatījusi atlases procedūras un kopš 2012. gada, sagatavojot paziņojumu par vakanci, pirmsatlases ekspertu grupa nosaka minimālo punktu skaitu un tas tiek publicēts paziņojumā par vakanci; atzīmē, ka jautājumus un rakstiskos pārbaudījumus kopā ar paziņojumu par vakanci sagatavo eksperti atlases grupā, pirms atlases grupas locekļi ir saņēmuši piekļuvi kandidātu pieteikumiem;

                  12.

                  attiecībā uz pārējiem konstatējumiem, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu un kas ir horizontāli konstatējumi, atsaucas uz 2013. gada 17. aprīļa rezolūciju (6) par aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli.

         (1)  OV C 388, 15.12.2012., 208. lpp.

         (2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

         (3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

         (4)  OV L 276, 20.10.2010., 11. lpp.

         (5)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

         (6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0134 (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 374. lpp.).